# Az Európai Unió C 338/2013

| | ISSN 1977-0979
  doi:10.3000/19770979.C_2013.338.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 338 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 56. évfolyam2013. november 19. |

ISSN 1977-0979

doi:10.3000/19770979.C_2013.338.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 338

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

56. évfolyam2013. november 19.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| | ÁLLÁSFOGLALÁSOK |
| | EURONEST Parlamenti Közgyűlés |
| 2013/C 338/01 | Állásfoglalás a kelet-európai partnerországok regionális biztonsági kihívásairól | 1 |
| 2013/C 338/02 | Állásfoglalás a keleti partnerség országai nemzeti jogszabályainak a gazdaság területén az uniós jogszabályokkal való közelítéséről | 10 |
| 2013/C 338/03 | Állásfoglalás a kelet-európai partnerországok és az uniós országok energiapiacai közötti harmonizáció kapcsán az energiabiztonságról | 15 |
| 2013/C 338/04 | Állásfoglalás a szegénység és a társadalmi kirekesztettség elleni küzdelemről a keleti partnerség országaiban | 24 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

EURONEST Parlamenti Közgyűlés

2013/C 338/01

Állásfoglalás a kelet-európai partnerországok regionális biztonsági kihívásairól

1

2013/C 338/02

Állásfoglalás a keleti partnerség országai nemzeti jogszabályainak a gazdaság területén az uniós jogszabályokkal való közelítéséről

10

2013/C 338/03

Állásfoglalás a kelet-európai partnerországok és az uniós országok energiapiacai közötti harmonizáció kapcsán az energiabiztonságról

15

2013/C 338/04

Állásfoglalás a szegénység és a társadalmi kirekesztettség elleni küzdelemről a keleti partnerség országaiban

24

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

EURONEST Parlamenti Közgyűlés

| 19.11.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 338/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 338/1

---

ÁLLÁSFOGLALÁS (1)

a kelet-európai partnerországok regionális biztonsági kihívásairól

2013/C 338/01

AZ EURONEST PARLAMENTI KÖZGYŰLÉS,

| — | tekintettel az EURONEST Parlamenti Közgyűlés 2011. május 3-i alapító okiratára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EURONEST Parlamenti Közgyűlés 2011. május 3-i alapító okiratára,

| — | tekintettel a keleti partnerségről szóló, 2009. május 7-én Prágában és 2011. szeptember 29–30-án Varsóban megrendezett csúcstalálkozók következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a keleti partnerségről szóló, 2009. május 7-én Prágában és 2011. szeptember 29–30-án Varsóban megrendezett csúcstalálkozók következtetéseire,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 8. és 49. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 8. és 49. cikkére,

| — | tekintettel a 2013. március 20-i európai szomszédságpolitikai csomagra, beleértve az elért előrelépésekről szóló 2012. évi jelentést és az Örményország, Azerbajdzsán, Grúzia, Moldova és Ukrajna által meghozandó intézkedésekre vonatkozó ajánlásokat is, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2013. március 20-i európai szomszédságpolitikai csomagra, beleértve az elért előrelépésekről szóló 2012. évi jelentést és az Örményország, Azerbajdzsán, Grúzia, Moldova és Ukrajna által meghozandó intézkedésekre vonatkozó ajánlásokat is,

| — | tekintettel a keleti partnerségről szóló, 2013. február 18-i tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a keleti partnerségről szóló, 2013. február 18-i tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel az Európai Parlament 2011. november 17-i állásfoglalására az Európai Parlamentnek a Tanácshoz, a Bizottsághoz és az EKSZ-hez intézett ajánlásaival az EU és Grúzia közötti társulási megállapodásról folytatott tárgyalásokhoz (P7_TA(2011)0514), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament 2011. november 17-i állásfoglalására az Európai Parlamentnek a Tanácshoz, a Bizottsághoz és az EKSZ-hez intézett ajánlásaival az EU és Grúzia közötti társulási megállapodásról folytatott tárgyalásokhoz (P7_TA(2011)0514),

| — | tekintettel az Európai Parlamentnek az EU külkapcsolataiban történő demokráciaépítésről szóló, 2009. október 22-i állásfoglalására (P7_TA(2009)0056), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlamentnek az EU külkapcsolataiban történő demokráciaépítésről szóló, 2009. október 22-i állásfoglalására (P7_TA(2009)0056),

| — | tekintettel az Európai Parlamentnek az európai szomszédságpolitika keleti dimenziójának felülvizsgálatáról szóló, 2011. április 7-i (P7_TA(2011)0153), valamint az Unió Örmény Köztársasággal, Azerbajdzsán Köztársasággal, Belarusz Köztársasággal, Grúziával, Moldovai Köztársasággal és Ukrajnával fenntartott kapcsolatairól szóló állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlamentnek az európai szomszédságpolitika keleti dimenziójának felülvizsgálatáról szóló, 2011. április 7-i (P7_TA(2011)0153), valamint az Unió Örmény Köztársasággal, Azerbajdzsán Köztársasággal, Belarusz Köztársasággal, Grúziával, Moldovai Köztársasággal és Ukrajnával fenntartott kapcsolatairól szóló állásfoglalásaira,

| — | tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője és a Bizottság 2011. május 25-i, „Az átalakuló szomszédság új megközelítése” című, valamint 2013. március 20-i, „Európai szomszédságpolitika: erősebb partnerség kialakítása” című közös közleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője és a Bizottság 2011. május 25-i, „Az átalakuló szomszédság új megközelítése” című, valamint 2013. március 20-i, „Európai szomszédságpolitika: erősebb partnerség kialakítása” című közös közleményére,

| — | tekintettel az európai biztonsági stratégiára és a kelet-európai partnerországok nemzeti biztonsági stratégiáira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai biztonsági stratégiára és a kelet-európai partnerországok nemzeti biztonsági stratégiáira,

| — | tekintettel az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet (EBESZ) 2010. decemberi, „Úton a biztonsági közösség felé” című asztanai megemlékező nyilatkozatára és az EBESZ Miniszteri Tanácsának az EBESZ Helsinki + 40 folyamatáról szóló, 2012. december 7-i határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet (EBESZ) 2010. decemberi, „Úton a biztonsági közösség felé” című asztanai megemlékező nyilatkozatára és az EBESZ Miniszteri Tanácsának az EBESZ Helsinki + 40 folyamatáról szóló, 2012. december 7-i határozatára,

| — | tekintettel a Stabilitási Eszköz 2012–2013 közötti időszakra szóló többéves indikatív programjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Stabilitási Eszköz 2012–2013 közötti időszakra szóló többéves indikatív programjára,

| — | tekintettel az Unió és Ukrajna közötti társulási megállapodás aláírásának előkészületeire, valamint az Unió és az Örmény Köztársaság, az Azerbajdzsán Köztársaság, Grúzia és a Moldovai Köztársaság közötti új társulási megállapodásokra irányuló kétoldalú tárgyalások terén elért jelentős előrelépésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió és Ukrajna közötti társulási megállapodás aláírásának előkészületeire, valamint az Unió és az Örmény Köztársaság, az Azerbajdzsán Köztársaság, Grúzia és a Moldovai Köztársaság közötti új társulási megállapodásokra irányuló kétoldalú tárgyalások terén elért jelentős előrelépésekre,

| — | tekintettel az EURONEST Parlamenti Közgyűlés 2012. április 3-án Bakuban tartott ülésén „a demokrácia jövőjét érintő kihívásokról, a szabad és független média kérdését is ideértve a keleti partnerség és az Unió országaiban” címmel elfogadott állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EURONEST Parlamenti Közgyűlés 2012. április 3-án Bakuban tartott ülésén „a demokrácia jövőjét érintő kihívásokról, a szabad és független média kérdését is ideértve a keleti partnerség és az Unió országaiban” címmel elfogadott állásfoglalására,

| A. | mivel az Unió és a kelet-európai partnerországok alapvető fontosságú közös érdeke, hogy békét és nagyobb biztonságot teremtsenek Európa keleti szomszédságában, hiszen ez a régió fejlődésének, jólétének és hosszú távú stabilitásának elsődleges feltétele; |
| --- | --- |

A.

mivel az Unió és a kelet-európai partnerországok alapvető fontosságú közös érdeke, hogy békét és nagyobb biztonságot teremtsenek Európa keleti szomszédságában, hiszen ez a régió fejlődésének, jólétének és hosszú távú stabilitásának elsődleges feltétele;

| B. | mivel a keleti partnerséget az Európai Unió és kelet-európai partnereinek közös törekvése nyomán hozták létre azzal a fő céllal, hogy a különbségek figyelembevétele, a felelősségvállalás és a közös szerepvállalás alapján ösztönözzék a politikai társulásokat és fejlesszék a gazdasági integrációt; mivel az Unió és kelet-európai partnerei jelenleg különböző mértékben törekednek az Unióval való szorosabb kapcsolatokra: egyes országok uniós tagországgá kívánnák válni, mások megelégszenek a megerősített együttműködéssel; mivel e tekintetben az Unió elismeri kelet-európai partnerországainak törekvéseit az ambíciók és az alapján, hogy mennyiben képesek megfelelni az ebből fakadó, többek között az Európai Unióról szóló szerződés 49. cikkén alapuló kötelezettségvállalásoknak; |
| --- | --- |

B.

mivel a keleti partnerséget az Európai Unió és kelet-európai partnereinek közös törekvése nyomán hozták létre azzal a fő céllal, hogy a különbségek figyelembevétele, a felelősségvállalás és a közös szerepvállalás alapján ösztönözzék a politikai társulásokat és fejlesszék a gazdasági integrációt; mivel az Unió és kelet-európai partnerei jelenleg különböző mértékben törekednek az Unióval való szorosabb kapcsolatokra: egyes országok uniós tagországgá kívánnák válni, mások megelégszenek a megerősített együttműködéssel; mivel e tekintetben az Unió elismeri kelet-európai partnerországainak törekvéseit az ambíciók és az alapján, hogy mennyiben képesek megfelelni az ebből fakadó, többek között az Európai Unióról szóló szerződés 49. cikkén alapuló kötelezettségvállalásoknak;

| C. | mivel az Unió és a kelet-európai partnerországok elismerik, hogy a demokratikus átmenet sikertelensége, a regionális konfliktusok, a tömegpusztító fegyverek elterjedésének kockázata, az illegális fegyver- és emberkereskedelem, a terrorizmus, valamint a szervezett bűnözés jelentik a legfőbb fenyegetést és regionális biztonsági kihívást, jóllehet az e kérdésekről alkotott álláspontjaik olykor különböznek; |
| --- | --- |

C.

mivel az Unió és a kelet-európai partnerországok elismerik, hogy a demokratikus átmenet sikertelensége, a regionális konfliktusok, a tömegpusztító fegyverek elterjedésének kockázata, az illegális fegyver- és emberkereskedelem, a terrorizmus, valamint a szervezett bűnözés jelentik a legfőbb fenyegetést és regionális biztonsági kihívást, jóllehet az e kérdésekről alkotott álláspontjaik olykor különböznek;

| D. | mivel a demokrácia, az emberi jogok tiszteletben tartása, a jó kormányzás és a biztonság céljai szorosan összefonódnak egymással; mivel a társadalmi elégedetlenség, a szegénység, az egyenlőtlenség, az érdekellentétek, a korrupció és a rövidlátó populizmus politikai zavargásokhoz vezethet; |
| --- | --- |

D.

mivel a demokrácia, az emberi jogok tiszteletben tartása, a jó kormányzás és a biztonság céljai szorosan összefonódnak egymással; mivel a társadalmi elégedetlenség, a szegénység, az egyenlőtlenség, az érdekellentétek, a korrupció és a rövidlátó populizmus politikai zavargásokhoz vezethet;

| E. | mivel, jóllehet már megszűntek a hidegháború által rajzolt, Európát felosztó vonalak, a kelet-európai régiót új törésvonalak szabják fel, amelyek főként a külföldről szított szeparatizmus miatti megoldatlan konfliktusokból erednek; |
| --- | --- |

E.

mivel, jóllehet már megszűntek a hidegháború által rajzolt, Európát felosztó vonalak, a kelet-európai régiót új törésvonalak szabják fel, amelyek főként a külföldről szított szeparatizmus miatti megoldatlan konfliktusokból erednek;

| F. | mivel a kelet-európai régió katonai helyzetének egyik általános jellemzője a katonai képességek fokozódó egyensúlytalansága; |
| --- | --- |

F.

mivel a kelet-európai régió katonai helyzetének egyik általános jellemzője a katonai képességek fokozódó egyensúlytalansága;

| G. | mivel a kiterjedt csempészet és az illegális fegyvertartás aláássa egyes kelet-európai országok és területek, különösen a megoldatlan konfliktusok által sújtott országok biztonságát; |
| --- | --- |

G.

mivel a kiterjedt csempészet és az illegális fegyvertartás aláássa egyes kelet-európai országok és területek, különösen a megoldatlan konfliktusok által sújtott országok biztonságát;

| H. | mivel a megoldatlan konfliktusok hátráltatják az érintett országok gazdasági, szociális és politikai fejlődését, a regionális együttműködést, stabilitást és biztonságot, valamint aláássák a demokrácia helyzetét az érintett országokban és akadályozzák a keleti partnerség teljes körű kibontakozását; mivel ki kell emelni, hogy a szorosabb európai együttműködés valódi folyamata előtti út kikövezése érdekében a keleti partnerség alapító tagjai közötti meglévő konfliktusokat békésen és konstruktívan, a jószomszédi kapcsolatok szellemében kell megoldani; mivel e tekintetben a keleti partnerség multilaterális dimenziója további formációkat kínálhat a közvetítés, a kölcsönös megértés, a bizalomépítés és a konfliktusmegoldás területén tett erőfeszítések fokozására; |
| --- | --- |

H.

mivel a megoldatlan konfliktusok hátráltatják az érintett országok gazdasági, szociális és politikai fejlődését, a regionális együttműködést, stabilitást és biztonságot, valamint aláássák a demokrácia helyzetét az érintett országokban és akadályozzák a keleti partnerség teljes körű kibontakozását; mivel ki kell emelni, hogy a szorosabb európai együttműködés valódi folyamata előtti út kikövezése érdekében a keleti partnerség alapító tagjai közötti meglévő konfliktusokat békésen és konstruktívan, a jószomszédi kapcsolatok szellemében kell megoldani; mivel e tekintetben a keleti partnerség multilaterális dimenziója további formációkat kínálhat a közvetítés, a kölcsönös megértés, a bizalomépítés és a konfliktusmegoldás területén tett erőfeszítések fokozására;

| I. | mivel az uniós vezetők kiemelt figyelmet fordítanak az arab tavasz nyomán az Unió déli szomszédságában zajló politikai fejleményekre, és kisebb jelentőséget tulajdonítanak a kelet-európai szomszédsággal kapcsolatos biztonsági aggodalmak kezelésének; |
| --- | --- |

I.

mivel az uniós vezetők kiemelt figyelmet fordítanak az arab tavasz nyomán az Unió déli szomszédságában zajló politikai fejleményekre, és kisebb jelentőséget tulajdonítanak a kelet-európai szomszédsággal kapcsolatos biztonsági aggodalmak kezelésének;

| J. | mivel, jóllehet a kelet-európai partnerországok közös történelmi örökséggel rendelkeznek és közösen arra törekednek, hogy kölcsönösen kedvező, bizalmon alapuló kapcsolatokat alakítsanak ki szomszédaikkal, egyes országok a bizalmatlanságban, a nyelvi és kulturális különbségekben vagy a politikai rivalizálásban gyökerező, egymáshoz szorosan kapcsolódó konfliktusokkal néznek szembe, amelyek csak súlyosbodtak a szovjet időszak alatt; mivel e konfliktusok a stabilitás és a biztonság hiányát okozzák, és akadályozzák a régió egészének politikai reformját és gazdasági fejlődését; |
| --- | --- |

J.

mivel, jóllehet a kelet-európai partnerországok közös történelmi örökséggel rendelkeznek és közösen arra törekednek, hogy kölcsönösen kedvező, bizalmon alapuló kapcsolatokat alakítsanak ki szomszédaikkal, egyes országok a bizalmatlanságban, a nyelvi és kulturális különbségekben vagy a politikai rivalizálásban gyökerező, egymáshoz szorosan kapcsolódó konfliktusokkal néznek szembe, amelyek csak súlyosbodtak a szovjet időszak alatt; mivel e konfliktusok a stabilitás és a biztonság hiányát okozzák, és akadályozzák a régió egészének politikai reformját és gazdasági fejlődését;

| K. | mivel a Szovjetunió összeomlását követően a megoldatlan konfliktusok kelet-európai régióban való megjelenése a határok lezárásához vezetett, ami megakadályozta, hogy a lakosság a külkereskedelem révén gazdasági és társadalmi előnyökre tegyen szert, és gátolta a kultúrák közötti párbeszéd és a népek közötti kölcsönös megértés kialakítására irányuló törekvéseket; |
| --- | --- |

K.

mivel a Szovjetunió összeomlását követően a megoldatlan konfliktusok kelet-európai régióban való megjelenése a határok lezárásához vezetett, ami megakadályozta, hogy a lakosság a külkereskedelem révén gazdasági és társadalmi előnyökre tegyen szert, és gátolta a kultúrák közötti párbeszéd és a népek közötti kölcsönös megértés kialakítására irányuló törekvéseket;

| L. | mivel a grúziai béke és biztonság megteremtésére irányuló „genfi tárgyalások” társelnökeként az Unió aktív szerepet játszik a kelet-európai régió megoldatlan konfliktusainak rendezésében, valamint megfigyelőként részt vesz a transznisztriai konfliktusról folytatott, „5 + 2” formátumú tárgyalásokban, illetve Franciaország az egyike az EBESZ minszki (a hegyi-karabahi konfliktussal foglalkozó) munkacsoportja társelnöki tisztségét betöltő három országnak; mivel „Az átalakuló szomszédság új megközelítése” című, 2011. május 25-i közös közleményben az Unió kijelentette, hogy jelentősebb szerepet kíván játszani a megoldatlan konfliktusok rendezésében, különösen a meglévő tárgyalási formációk fokozott támogatása révén; mivel az elmúlt évben létrehozták a Demokráciáért Európai Alapítványt azzal a céllal, hogy gyors és rugalmas támogatást nyújtson a demokratikus változásokon dolgozó személyek számára; |
| --- | --- |

L.

mivel a grúziai béke és biztonság megteremtésére irányuló „genfi tárgyalások” társelnökeként az Unió aktív szerepet játszik a kelet-európai régió megoldatlan konfliktusainak rendezésében, valamint megfigyelőként részt vesz a transznisztriai konfliktusról folytatott, „5 + 2” formátumú tárgyalásokban, illetve Franciaország az egyike az EBESZ minszki (a hegyi-karabahi konfliktussal foglalkozó) munkacsoportja társelnöki tisztségét betöltő három országnak; mivel „Az átalakuló szomszédság új megközelítése” című, 2011. május 25-i közös közleményben az Unió kijelentette, hogy jelentősebb szerepet kíván játszani a megoldatlan konfliktusok rendezésében, különösen a meglévő tárgyalási formációk fokozott támogatása révén; mivel az elmúlt évben létrehozták a Demokráciáért Európai Alapítványt azzal a céllal, hogy gyors és rugalmas támogatást nyújtson a demokratikus változásokon dolgozó személyek számára;

| M. | mivel az Oroszországi Föderáció az elhúzódó konfliktusok legfőbb érdekelt fele, hiszen megszállás alatt tartja Grúzia Chinvali és Abházia régióit, katonai jelenléttel bír a Moldovai Köztársaság szeparatista régióiban, politikai és gazdasági befolyása pedig a kelet-európai régió egészében érvényesül; mivel ezzel szemben az Unió két, az Unió közös biztonság- és védelempolitikája keretében működő polgári misszió (a moldovai-ukrán határellenőrzést segítő európai uniós misszió [EUBAM] és az Unió grúziai megfigyelő missziója [EUMM]) formájában vállal szerepet e téren; |
| --- | --- |

M.

mivel az Oroszországi Föderáció az elhúzódó konfliktusok legfőbb érdekelt fele, hiszen megszállás alatt tartja Grúzia Chinvali és Abházia régióit, katonai jelenléttel bír a Moldovai Köztársaság szeparatista régióiban, politikai és gazdasági befolyása pedig a kelet-európai régió egészében érvényesül; mivel ezzel szemben az Unió két, az Unió közös biztonság- és védelempolitikája keretében működő polgári misszió (a moldovai-ukrán határellenőrzést segítő európai uniós misszió [EUBAM] és az Unió grúziai megfigyelő missziója [EUMM]) formájában vállal szerepet e téren;

| N. | mivel Ukrajna és a Moldovai Köztársaság az Unió közös biztonság- és védelempolitikája keretében partnerségi kapcsolatot alakított ki az Unióval; mivel ez idáig Ukrajna az egyetlen olyan kelet-európai partner, amely az Unióval kötött keretmegállapodás alapján hozzájárult az Unió KBVP-misszióihoz és -műveleteihez, elősegítve katonai erőik gyors bevonását; mivel folyamatban van az Unió és a Moldovai Köztársaság közötti hasonló keretmegállapodás ratifikálása; |
| --- | --- |

N.

mivel Ukrajna és a Moldovai Köztársaság az Unió közös biztonság- és védelempolitikája keretében partnerségi kapcsolatot alakított ki az Unióval; mivel ez idáig Ukrajna az egyetlen olyan kelet-európai partner, amely az Unióval kötött keretmegállapodás alapján hozzájárult az Unió KBVP-misszióihoz és -műveleteihez, elősegítve katonai erőik gyors bevonását; mivel folyamatban van az Unió és a Moldovai Köztársaság közötti hasonló keretmegállapodás ratifikálása;

| O. | mivel egyes országok a „többért többet” elv alkalmazása révén nagyobb pénzügyi támogatásban részesültek, ami a fokozottabb politikai feltételrendszer szisztematikusabb alkalmazását és a reformok ütemét tükrözi a három kelet-európai partnerországban; |
| --- | --- |

O.

mivel egyes országok a „többért többet” elv alkalmazása révén nagyobb pénzügyi támogatásban részesültek, ami a fokozottabb politikai feltételrendszer szisztematikusabb alkalmazását és a reformok ütemét tükrözi a három kelet-európai partnerországban;

| P. | mivel a kelet-európai partnerországok a közös érdekek alapján hosszú ideje együttműködnek az Észak-atlanti Szerződés Szervezetével (NATO); mivel a NATO és az Örmény Köztársaság, az Azerbajdzsán Köztársaság, Grúzia, a Moldovai Köztársaság és Ukrajna közötti kapcsolatok hozzájárultak a nemzeti szintű demokratikus, intézményi és védelmi reformokhoz, valamint a NATO által vezetett béketámogató műveletekben való részvételhez; |
| --- | --- |

P.

mivel a kelet-európai partnerországok a közös érdekek alapján hosszú ideje együttműködnek az Észak-atlanti Szerződés Szervezetével (NATO); mivel a NATO és az Örmény Köztársaság, az Azerbajdzsán Köztársaság, Grúzia, a Moldovai Köztársaság és Ukrajna közötti kapcsolatok hozzájárultak a nemzeti szintű demokratikus, intézményi és védelmi reformokhoz, valamint a NATO által vezetett béketámogató műveletekben való részvételhez;

| Q. | mivel a vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris anyagok jelentette fenyegetések, a fegyverek illegális terjesztése és a szervezett bűnözés a hidegháború után visszamaradt hatalmas mennyiségű fegyverkészletek és lőszerek továbbra is jelentős aggodalomra adnak okot a regionális biztonsággal kapcsolatban; |
| --- | --- |

Q.

mivel a vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris anyagok jelentette fenyegetések, a fegyverek illegális terjesztése és a szervezett bűnözés a hidegháború után visszamaradt hatalmas mennyiségű fegyverkészletek és lőszerek továbbra is jelentős aggodalomra adnak okot a regionális biztonsággal kapcsolatban;

| R. | mivel a tartósan fennálló megoldatlan területi konfliktusok, a pártatlanság és a függetlenség, valamint az igazságszolgáltatási és a bűnüldöző szervek hatékonyságának hiánya, a belpolitikai viták, továbbá a magánérdekek és a közügyek közötti összeütközések a szervezett bűnözés táptalajául szolgálnak; |
| --- | --- |

R.

mivel a tartósan fennálló megoldatlan területi konfliktusok, a pártatlanság és a függetlenség, valamint az igazságszolgáltatási és a bűnüldöző szervek hatékonyságának hiánya, a belpolitikai viták, továbbá a magánérdekek és a közügyek közötti összeütközések a szervezett bűnözés táptalajául szolgálnak;

| S. | mivel a keleti szomszédság kerete óriási lehetőségeket és kölcsönösen kedvező kilátásokat hordoz magában az Unió és a kelet-európai partnerországok közötti kapcsolatok tekintetében, mivel e keret jelentős tevékenységeket és projekteket segít elő és fejleszt, különösen az energiabiztonság, az ellátás diverzifikálása, az energiaforrások útvonalai (Déli Gázfolyosó) és a kereskedelmi és gazdasági integráció területén, amely utóbbinak a megerősített biztonságot és békét garantáló eszközök egyikének kell lennie; |
| --- | --- |

S.

mivel a keleti szomszédság kerete óriási lehetőségeket és kölcsönösen kedvező kilátásokat hordoz magában az Unió és a kelet-európai partnerországok közötti kapcsolatok tekintetében, mivel e keret jelentős tevékenységeket és projekteket segít elő és fejleszt, különösen az energiabiztonság, az ellátás diverzifikálása, az energiaforrások útvonalai (Déli Gázfolyosó) és a kereskedelmi és gazdasági integráció területén, amely utóbbinak a megerősített biztonságot és békét garantáló eszközök egyikének kell lennie;

| T. | mivel a térség földrengések, szélsőséges időjárási körülmények, hidrogeológiai események, így árvizek és szárazságok, valamint városi és ipari katasztrófák kockázatának való kitettségéből fakadóan a kelet-európai régió egészében általános fenyegetésként ismerik el a természeti és ember okozta katasztrófákat; |
| --- | --- |

T.

mivel a térség földrengések, szélsőséges időjárási körülmények, hidrogeológiai események, így árvizek és szárazságok, valamint városi és ipari katasztrófák kockázatának való kitettségéből fakadóan a kelet-európai régió egészében általános fenyegetésként ismerik el a természeti és ember okozta katasztrófákat;

| 1. | hangsúlyozza azon meggyőződését, hogy az Unió és a kelet-európai partnerországok közös politikai felelősséget viselnek azért, hogy a hosszú ideje fennálló történelmi megosztottságon túllépve és a közös értékekre összpontosítva előmozdítsák a békét és a biztonságot az európai kontinens egészén; |
| --- | --- |

1.

hangsúlyozza azon meggyőződését, hogy az Unió és a kelet-európai partnerországok közös politikai felelősséget viselnek azért, hogy a hosszú ideje fennálló történelmi megosztottságon túllépve és a közös értékekre összpontosítva előmozdítsák a békét és a biztonságot az európai kontinens egészén;

| 2. | véleménye szerint a kelet-európai régió biztonsági kihívásai a kiegyensúlyozatlan és nem teljes demokratikus átmenetből, a belső szeparatizmusból és a külső fenyegetésekből fakadnak, amelyek összehangolt választ, valamint a kölcsönös tiszteleten és a nemzeti érdekek védelmén alapuló, a régió országaival és a szomszédos nagyhatalmakkal való további együttműködést igényelnek; |
| --- | --- |

2.

véleménye szerint a kelet-európai régió biztonsági kihívásai a kiegyensúlyozatlan és nem teljes demokratikus átmenetből, a belső szeparatizmusból és a külső fenyegetésekből fakadnak, amelyek összehangolt választ, valamint a kölcsönös tiszteleten és a nemzeti érdekek védelmén alapuló, a régió országaival és a szomszédos nagyhatalmakkal való további együttműködést igényelnek;

| 3. | hangsúlyozza, hogy a keleti partnerség egyedülálló többoldalú fórumot kínál a regionális biztonsági kérdésekről folytatott párbeszéd megerősítésére és az e kérdésekben való együttműködésre a szabadság, a demokrácia, az emberi jogok és az alapvető szabadságok tiszteletben tartása és a jogállamiság értékei és elvei mellett elkötelezett államok csoportján belül, a keleti partnerségről szóló, 2011 szeptemberében Varsóban megrendezett csúcstalálkozón elfogadott együttes nyilatkozatban foglaltaknak megfelelően; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy a keleti partnerség egyedülálló többoldalú fórumot kínál a regionális biztonsági kérdésekről folytatott párbeszéd megerősítésére és az e kérdésekben való együttműködésre a szabadság, a demokrácia, az emberi jogok és az alapvető szabadságok tiszteletben tartása és a jogállamiság értékei és elvei mellett elkötelezett államok csoportján belül, a keleti partnerségről szóló, 2011 szeptemberében Varsóban megrendezett csúcstalálkozón elfogadott együttes nyilatkozatban foglaltaknak megfelelően;

| 4. | hangsúlyozza, hogy a keleti partnerségről szóló soron következő, Vilniusban megrendezendő csúcstalálkozó kiváló lehetőséget kínál arra, hogy kiemeljék az uniós csatlakozás kilátását a legambiciózusabb kelet-európai partnerországok előtt, ami az Európához tartozásra való törekvésükön, valamint a közös európai értékek és elvek előmozdítása iránti elkötelezettségükön alapul; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy a keleti partnerségről szóló soron következő, Vilniusban megrendezendő csúcstalálkozó kiváló lehetőséget kínál arra, hogy kiemeljék az uniós csatlakozás kilátását a legambiciózusabb kelet-európai partnerországok előtt, ami az Európához tartozásra való törekvésükön, valamint a közös európai értékek és elvek előmozdítása iránti elkötelezettségükön alapul;

A stabilitás és a béke közös térségének megteremtése a demokratikus átmenet és a gazdasági és szociális fejlődés kihívásainak leküzdése révén

| 5. | hangsúlyozza, hogy a demokrácia megerősítése, a jogállamiság, az emberi és kisebbségi jogok és az alapvető szabadságok tiszteletben tartása, az igazságszolgáltatás valódi függetlensége és hatékonysága, valamint a szelektív igazságszolgáltatás elfogadhatatlansága, beleértve a politikai ellenfelekkel szembeni támadások gyűlöletbeszéd és más provokatív fellépések útján való szításának tilalmát is, alapvető fontosságú ahhoz, hogy megteremtsék a kelet-európai régió fenntartható biztonságához és az emberek állami intézményekbe vetett tartós bizalmának kiépítéséhez szükséges feltételeket; e tekintetben felszólítja a kelet-európai partnerországokat, hogy fokozzák a bűnüldöző hatóságok átláthatóságát, elszámoltathatóságát és a felettük gyakorolt demokratikus felügyeletet; hangsúlyozza, hogy a jogállamiság és az alkotmányos rend teljes körű tiszteletben tartása alapvető fontosságú a választásokat követő időszakban; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza, hogy a demokrácia megerősítése, a jogállamiság, az emberi és kisebbségi jogok és az alapvető szabadságok tiszteletben tartása, az igazságszolgáltatás valódi függetlensége és hatékonysága, valamint a szelektív igazságszolgáltatás elfogadhatatlansága, beleértve a politikai ellenfelekkel szembeni támadások gyűlöletbeszéd és más provokatív fellépések útján való szításának tilalmát is, alapvető fontosságú ahhoz, hogy megteremtsék a kelet-európai régió fenntartható biztonságához és az emberek állami intézményekbe vetett tartós bizalmának kiépítéséhez szükséges feltételeket; e tekintetben felszólítja a kelet-európai partnerországokat, hogy fokozzák a bűnüldöző hatóságok átláthatóságát, elszámoltathatóságát és a felettük gyakorolt demokratikus felügyeletet; hangsúlyozza, hogy a jogállamiság és az alkotmányos rend teljes körű tiszteletben tartása alapvető fontosságú a választásokat követő időszakban;

| 6. | véleménye szerint a politikai konfliktusok kirobbanása kockázatának mérséklésében alapvető fontosságú az állami intézmények demokratikus elveken és a jogállamiságon alapuló reformja, a véleménynyilvánítás szabadságának, valamint a média sokszínűségének és függetlenségének megerősítése, a megbízható, szabad és tisztességes választások biztosítása, az ellenzékkel folytatott széles körű párbeszéd, a megfelelő, független igazságszolgáltatás, a hatalommal való visszaélés megelőzése és a korrupció elleni küzdelem; véleménye szerint a jó kormányzás és a demokratikus döntéshozatali folyamatok kialakítása pozitívan befolyásolja a politikai vezetők társadalommal folytatott párbeszédét és biztonsági kérdésekkel kapcsolatos választásait; |
| --- | --- |

6.

véleménye szerint a politikai konfliktusok kirobbanása kockázatának mérséklésében alapvető fontosságú az állami intézmények demokratikus elveken és a jogállamiságon alapuló reformja, a véleménynyilvánítás szabadságának, valamint a média sokszínűségének és függetlenségének megerősítése, a megbízható, szabad és tisztességes választások biztosítása, az ellenzékkel folytatott széles körű párbeszéd, a megfelelő, független igazságszolgáltatás, a hatalommal való visszaélés megelőzése és a korrupció elleni küzdelem; véleménye szerint a jó kormányzás és a demokratikus döntéshozatali folyamatok kialakítása pozitívan befolyásolja a politikai vezetők társadalommal folytatott párbeszédét és biztonsági kérdésekkel kapcsolatos választásait;

| 7. | üdvözli a közelmúltban Grúziában elfogadott alkotmánymódosításokat, amelyek célja a végrehajtó és a törvényhozó hatalom közötti nagyobb egyensúly megteremtése; |
| --- | --- |

7.

üdvözli a közelmúltban Grúziában elfogadott alkotmánymódosításokat, amelyek célja a végrehajtó és a törvényhozó hatalom közötti nagyobb egyensúly megteremtése;

| 8. | felszólít a hátrányos megkülönböztetés elleni átfogó jogszabályok elfogadására; véleménye szerint az emberi és kisebbségi jogok védelme alapvető európai érték, és meg kell előzni az e jogokkal szembeni fenyegetéseket vagy e jogok megsértését, mivel ezek destabilizációhoz és bizonytalansághoz vezető kockázati tényezőt jelenthetnek; hangsúlyozza, hogy a szabad közélet a felelős társadalom alapvető jellemzője és a politikai konfliktusok békés megoldásának előfeltétele; ezért elítéli az újságírók, a másként gondolkodók, az emberi jogi jogvédők és a civil társadalom véleménynyilvánítási szabadságának korlátázására irányuló kísérleteket; |
| --- | --- |

8.

felszólít a hátrányos megkülönböztetés elleni átfogó jogszabályok elfogadására; véleménye szerint az emberi és kisebbségi jogok védelme alapvető európai érték, és meg kell előzni az e jogokkal szembeni fenyegetéseket vagy e jogok megsértését, mivel ezek destabilizációhoz és bizonytalansághoz vezető kockázati tényezőt jelenthetnek; hangsúlyozza, hogy a szabad közélet a felelős társadalom alapvető jellemzője és a politikai konfliktusok békés megoldásának előfeltétele; ezért elítéli az újságírók, a másként gondolkodók, az emberi jogi jogvédők és a civil társadalom véleménynyilvánítási szabadságának korlátázására irányuló kísérleteket;

| 9. | véleménye szerint az erős és élénk civil társadalom a demokratikus fejlődés és az emberi jogok fokozott védelmének kulcsfontosságú tényezője; felszólítja a kelet-európai partnerországokat, hogy töröljék el az indokolatlan jogi és adminisztratív korlátozásokat, amelyek gátolják a gyülekezési és egyesülési szabadság általános jogának érvényesülését, valamint biztosítsák, hogy az emberi jogi jogvédők teljes körű polgári és jogi védelmet élvezzenek és ne kerüljön sor társadalmi kirekesztésükre; |
| --- | --- |

9.

véleménye szerint az erős és élénk civil társadalom a demokratikus fejlődés és az emberi jogok fokozott védelmének kulcsfontosságú tényezője; felszólítja a kelet-európai partnerországokat, hogy töröljék el az indokolatlan jogi és adminisztratív korlátozásokat, amelyek gátolják a gyülekezési és egyesülési szabadság általános jogának érvényesülését, valamint biztosítsák, hogy az emberi jogi jogvédők teljes körű polgári és jogi védelmet élvezzenek és ne kerüljön sor társadalmi kirekesztésükre;

| 10. | felszólítja a kelet-európai partnerországokat, hogy kezdeményezzék vagy folytassák a jól működő, növekvő piacgazdaságokba való átmenet kiteljesítését célzó gazdasági reformokat, valamint teremtsék meg a jólét, a fenntartható fejlődés és a társadalmi és regionális kohézió feltételeit; hangsúlyozza, hogy a szegénység, a társadalmi kirekesztés és az egyenlőtlenség csökkentése alapvető fontosságú az említett reformok sikerességében és a beléjük vetett bizalom növelésében, valamint a szélsőséges és radikális csoportok által szított társadalmi nyugtalanság kockázatának enyhítésében; |
| --- | --- |

10.

felszólítja a kelet-európai partnerországokat, hogy kezdeményezzék vagy folytassák a jól működő, növekvő piacgazdaságokba való átmenet kiteljesítését célzó gazdasági reformokat, valamint teremtsék meg a jólét, a fenntartható fejlődés és a társadalmi és regionális kohézió feltételeit; hangsúlyozza, hogy a szegénység, a társadalmi kirekesztés és az egyenlőtlenség csökkentése alapvető fontosságú az említett reformok sikerességében és a beléjük vetett bizalom növelésében, valamint a szélsőséges és radikális csoportok által szított társadalmi nyugtalanság kockázatának enyhítésében;

| 11. | felszólítja az Uniót és a kelet-európai partnerországokat, hogy a keleti partnerségről szóló, 2013 őszén Vilniusban megrendezendő csúcstalálkozón adjanak új lendületet a kelet-európai régió demokratikus, társadalmi és gazdasági reformjainak előmozdítására irányuló közös erőfeszítéseknek; ezzel összefüggésben elvárja, hogy az Unió és a tárgyalásokban jelentős előrelépéseket elért kelet-európai partnerországok a csúcstalálkozó időpontjáig írják alá vagy ellenjegyezzék a – többek között a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térségekre is kitérő – társulási megállapodásokat; e tekintetben felszólítja az összes érintett partnert, hogy mihamarabb kezdjenek megbeszéléseket a társulási megállapodások területi alkalmazásáról; |
| --- | --- |

11.

felszólítja az Uniót és a kelet-európai partnerországokat, hogy a keleti partnerségről szóló, 2013 őszén Vilniusban megrendezendő csúcstalálkozón adjanak új lendületet a kelet-európai régió demokratikus, társadalmi és gazdasági reformjainak előmozdítására irányuló közös erőfeszítéseknek; ezzel összefüggésben elvárja, hogy az Unió és a tárgyalásokban jelentős előrelépéseket elért kelet-európai partnerországok a csúcstalálkozó időpontjáig írják alá vagy ellenjegyezzék a – többek között a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térségekre is kitérő – társulási megállapodásokat; e tekintetben felszólítja az összes érintett partnert, hogy mihamarabb kezdjenek megbeszéléseket a társulási megállapodások területi alkalmazásáról;

| 12. | támogatja az Unió kelet-európai partnerországokkal kapcsolatos, a kölcsönös elszámoltathatóságon és a „többért többet” elven alapuló megközelítését, amely elv arra ösztönzi a partnereket, hogy hajtsák végre a keleti partnerség közös célkitűzéseinek eléréséhez szükséges politikai reformokat és biztosítsák a politikai stabilitást és biztonságot; megjegyzi, hogy a Bizottság és az alelnök/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője 2013. március 20-i, „Európai szomszédságpolitika: erősebb partnerség kialakítása” című közös közleményében foglaltaknak megfelelően a többért többet elv alkalmazásának folyományaként egyre nagyobb szükség van arra, hogy az egyes partnerek törekvései és teljesítménye alapján az Unió differenciált politikai válaszokat adjon; |
| --- | --- |

12.

támogatja az Unió kelet-európai partnerországokkal kapcsolatos, a kölcsönös elszámoltathatóságon és a „többért többet” elven alapuló megközelítését, amely elv arra ösztönzi a partnereket, hogy hajtsák végre a keleti partnerség közös célkitűzéseinek eléréséhez szükséges politikai reformokat és biztosítsák a politikai stabilitást és biztonságot; megjegyzi, hogy a Bizottság és az alelnök/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője 2013. március 20-i, „Európai szomszédságpolitika: erősebb partnerség kialakítása” című közös közleményében foglaltaknak megfelelően a többért többet elv alkalmazásának folyományaként egyre nagyobb szükség van arra, hogy az egyes partnerek törekvései és teljesítménye alapján az Unió differenciált politikai válaszokat adjon;

| 13. | aggodalmának ad hangot a kelet-európai régióban a katonai kapacitásépítés veszélye miatt, ami elvonja a forrásokat a gazdasági és humánfejlődés támogatásától; javasolja az uniós tagállamok és a kelet-európai partnerországok számára, hogy vizsgálják felül a fegyverexporttal és -importtal kapcsolatos régióbeli politikáikat annak érdekében, hogy – az egyes partnerállamok által a demokratikus átalakulás, az intézményfejlesztés és az emberi jogok tiszteletben tartása terén elért előrelépések fényében – megállapodásokat kössenek a konfliktus sújtotta térségek leszereléséről; |
| --- | --- |

13.

aggodalmának ad hangot a kelet-európai régióban a katonai kapacitásépítés veszélye miatt, ami elvonja a forrásokat a gazdasági és humánfejlődés támogatásától; javasolja az uniós tagállamok és a kelet-európai partnerországok számára, hogy vizsgálják felül a fegyverexporttal és -importtal kapcsolatos régióbeli politikáikat annak érdekében, hogy – az egyes partnerállamok által a demokratikus átalakulás, az intézményfejlesztés és az emberi jogok tiszteletben tartása terén elért előrelépések fényében – megállapodásokat kössenek a konfliktus sújtotta térségek leszereléséről;

| 14. | elismeri az energiabiztonság különleges jelentőségét a keleti partnerség régiójának általános stabilitása szempontjából; ezért támogatja egy biztonságos és inkluzív energiainfrastruktúra, így a Déli Gázfolyosó kialakítását, ami pozitív hatást gyakorolna a régió biztonságára, gazdasági fejlődésére és hosszú távú stabilitására; |
| --- | --- |

14.

elismeri az energiabiztonság különleges jelentőségét a keleti partnerség régiójának általános stabilitása szempontjából; ezért támogatja egy biztonságos és inkluzív energiainfrastruktúra, így a Déli Gázfolyosó kialakítását, ami pozitív hatást gyakorolna a régió biztonságára, gazdasági fejlődésére és hosszú távú stabilitására;

Az elhúzódó konfliktusok békés megoldásában való részvétel

| 15. | hangsúlyozza, hogy a kelet-európai régióban fennálló megoldatlan konfliktusok esetén elfogadhatatlan a status quo fenntartása, mivel ez a helyzet magában hordozza a feszültségek további fokozódásának és a fegyveres összetűzések kiújulásának kockázatát; hangsúlyozza, hogy egy fegyverkezési verseny csak tovább növelné a regionális biztonsági kockázatokat; üdvözli az Unió elkötelezettségét, ami az Unió e térséggel kapcsolatos, a biztonság, a jogállamiság és a polgári válságkezelés kérdéseivel is foglalkozó átfogó megközelítését tükrözi; hangsúlyozza, hogy a stabilitás és a konfliktusok békés megoldásának biztosítása az Unió és a kelet-európai partnerországok közös érdeke, és arra ösztönzi őket, hogy törekedjenek a konfliktusmegoldás terén való előrelépéseknek kedvező környezet kialakítására; ösztönzi továbbá a támogatásokhoz kötődő békeépítő tevékenységek végrehajtását; |
| --- | --- |

15.

hangsúlyozza, hogy a kelet-európai régióban fennálló megoldatlan konfliktusok esetén elfogadhatatlan a status quo fenntartása, mivel ez a helyzet magában hordozza a feszültségek további fokozódásának és a fegyveres összetűzések kiújulásának kockázatát; hangsúlyozza, hogy egy fegyverkezési verseny csak tovább növelné a regionális biztonsági kockázatokat; üdvözli az Unió elkötelezettségét, ami az Unió e térséggel kapcsolatos, a biztonság, a jogállamiság és a polgári válságkezelés kérdéseivel is foglalkozó átfogó megközelítését tükrözi; hangsúlyozza, hogy a stabilitás és a konfliktusok békés megoldásának biztosítása az Unió és a kelet-európai partnerországok közös érdeke, és arra ösztönzi őket, hogy törekedjenek a konfliktusmegoldás terén való előrelépéseknek kedvező környezet kialakítására; ösztönzi továbbá a támogatásokhoz kötődő békeépítő tevékenységek végrehajtását;

| 16. | hangsúlyozza az Unió felelősségét abban, hogy a felek közötti párbeszéd támogatása és a konfliktusok kezelésére irányuló programok és eszközök végrehajtása útján hozzájáruljon a konfliktusok megoldásához; hangsúlyozza az Unió dél-kaukázusi, valamint grúziai konfliktusért felelős különleges képviselőjének szerepét az elhúzódó konfliktusok békés megoldására irányuló munkában, és támogatja az említett képviselő megbízatásának meghosszabbítását a 2013. június 30-án túli időszakra; méltatja az EUBAM és az EUMM missziókat, mivel azok javítják a biztonságot és hozzájárulnak a Moldovai Köztársaság és Grúzia közötti, határokon átnyúló bizalomépítéshez; javasolja, hogy az Unió hosszabbítsa meg az EUBAM és az EUMM megbízatását és javítsa azok hatékonyságát; felszólítja valamennyi érintett felet, hogy továbbra is működjenek együtt az „Európai partnerség a hegyi-karabahi konfliktus békés megoldásáért” elnevezésű, uniós finanszírozású civil társadalmi program keretében, amelynek második szakaszát 2012 novemberében indították el; |
| --- | --- |

16.

hangsúlyozza az Unió felelősségét abban, hogy a felek közötti párbeszéd támogatása és a konfliktusok kezelésére irányuló programok és eszközök végrehajtása útján hozzájáruljon a konfliktusok megoldásához; hangsúlyozza az Unió dél-kaukázusi, valamint grúziai konfliktusért felelős különleges képviselőjének szerepét az elhúzódó konfliktusok békés megoldására irányuló munkában, és támogatja az említett képviselő megbízatásának meghosszabbítását a 2013. június 30-án túli időszakra; méltatja az EUBAM és az EUMM missziókat, mivel azok javítják a biztonságot és hozzájárulnak a Moldovai Köztársaság és Grúzia közötti, határokon átnyúló bizalomépítéshez; javasolja, hogy az Unió hosszabbítsa meg az EUBAM és az EUMM megbízatását és javítsa azok hatékonyságát; felszólítja valamennyi érintett felet, hogy továbbra is működjenek együtt az „Európai partnerség a hegyi-karabahi konfliktus békés megoldásáért” elnevezésű, uniós finanszírozású civil társadalmi program keretében, amelynek második szakaszát 2012 novemberében indították el;

| 17. | megjegyzi, hogy politikai és gazdasági befolyása, valamint az elhúzódó konfliktusokban való közvetlen katonai fellépése révén az Oroszországi Föderáció fontos szerepet játszik a kelet-európai régióban; felszólítja az orosz hatóságokat, hogy befolyását építő jelleggel gyakorolja, teljes mértékben tiszteletben tartva a régió országainak szuverenitását, és tartózkodjon a regionális stabilitást esetleg veszélyeztető fellépéstől; megismétli, hogy a Moldovai Köztársaság és Grúzia szakadár régióiban tartózkodó külföldi orosz katonai csapatok már jóváhagyott visszavonulása jelentős előrelépést jelentene a konfliktusok békés megoldásának folyamatában; |
| --- | --- |

17.

megjegyzi, hogy politikai és gazdasági befolyása, valamint az elhúzódó konfliktusokban való közvetlen katonai fellépése révén az Oroszországi Föderáció fontos szerepet játszik a kelet-európai régióban; felszólítja az orosz hatóságokat, hogy befolyását építő jelleggel gyakorolja, teljes mértékben tiszteletben tartva a régió országainak szuverenitását, és tartózkodjon a regionális stabilitást esetleg veszélyeztető fellépéstől; megismétli, hogy a Moldovai Köztársaság és Grúzia szakadár régióiban tartózkodó külföldi orosz katonai csapatok már jóváhagyott visszavonulása jelentős előrelépést jelentene a konfliktusok békés megoldásának folyamatában;

| 18. | felszólítja az Oroszországi Föderációt, hogy tartsa tiszteletben Grúzia szuverenitását, területi integritását és nemzetközileg elismert határainak sérthetetlenségét; felszólítja e tekintetben az Oroszországi Föderációt, hogy biztosítsa a 2008. évi tűzszüneti megállapodás feltétel nélküli végrehajtását, vonja ki katonai csapatait a grúz területekről, tegye lehetővé az EUMM szabad belépését a grúziai Abházia és Chinvali régióiba, valamint semmisítse meg e régiók Grúziától való függetlenségét elismerő határozatát; |
| --- | --- |

18.

felszólítja az Oroszországi Föderációt, hogy tartsa tiszteletben Grúzia szuverenitását, területi integritását és nemzetközileg elismert határainak sérthetetlenségét; felszólítja e tekintetben az Oroszországi Föderációt, hogy biztosítsa a 2008. évi tűzszüneti megállapodás feltétel nélküli végrehajtását, vonja ki katonai csapatait a grúz területekről, tegye lehetővé az EUMM szabad belépését a grúziai Abházia és Chinvali régióiba, valamint semmisítse meg e régiók Grúziától való függetlenségét elismerő határozatát;

| 19. | felszólítja az Oroszországi Föderációt, hogy tegyen eleget az Európa Tanácshoz való 1996. évi csatlakozás alkalmával, majd az EBESZ 1999. évi isztambuli csúcstalálkozóján tett, transznisztriai régióval kapcsolatos kötelezettségvállalásainak, és javasolja, hogy a Moldovai Köztársaságban állomásozó békefenntartó erőket váltsa fel a transznisztriai konfliktussal érintett felek által legitimként elismert nemzetközi polgári misszió; arra ösztönzi az orosz hatóságokat, hogy tartózkodjanak minden olyan politikai vagy diplomáciai intézkedéstől, amely megzavarná a konfliktusmegoldási folyamatot és hátráltatná a pozitív, eredményorientált megállapodások megkötését; |
| --- | --- |

19.

felszólítja az Oroszországi Föderációt, hogy tegyen eleget az Európa Tanácshoz való 1996. évi csatlakozás alkalmával, majd az EBESZ 1999. évi isztambuli csúcstalálkozóján tett, transznisztriai régióval kapcsolatos kötelezettségvállalásainak, és javasolja, hogy a Moldovai Köztársaságban állomásozó békefenntartó erőket váltsa fel a transznisztriai konfliktussal érintett felek által legitimként elismert nemzetközi polgári misszió; arra ösztönzi az orosz hatóságokat, hogy tartózkodjanak minden olyan politikai vagy diplomáciai intézkedéstől, amely megzavarná a konfliktusmegoldási folyamatot és hátráltatná a pozitív, eredményorientált megállapodások megkötését;

| 20. | véleménye szerint a hegyi-karabahi konfliktus esetén a békés megoldás az egyetlen lehetőség, és kifejezi a madridi konferencia elveinek kidolgozása melletti teljes körű támogatását; sajnálatának ad hangot annak kapcsán, hogy az EBESZ minszki csoportja társelnökeinek az Egyesült Nemzetek Alapokmányában, a Helsinki Záróokmányban és az EBESZ keretében megfogalmazott nemzetközi jogi elvek alapján végzett munkája ez idáig nem hozott semmilyen konkrét eredményt, és felszólítja az Uniót a hatékonyabb és fokozottabb szerepvállalásra; arra ösztönöz valamennyi érintett felet, hogy fokozzák erőfeszítéseiket és kötelezettségvállalásaikat, mivel az EBESZ minszki csoportja több mint két évtizeddel a létrejöttét követően sem ért még el döntő előrelépéseket; felszólítja a konfliktussal érintett feleket – Örményországot és Azerbajdzsánt –, hogy folytassanak konstruktív tárgyalásokat; |
| --- | --- |

20.

véleménye szerint a hegyi-karabahi konfliktus esetén a békés megoldás az egyetlen lehetőség, és kifejezi a madridi konferencia elveinek kidolgozása melletti teljes körű támogatását; sajnálatának ad hangot annak kapcsán, hogy az EBESZ minszki csoportja társelnökeinek az Egyesült Nemzetek Alapokmányában, a Helsinki Záróokmányban és az EBESZ keretében megfogalmazott nemzetközi jogi elvek alapján végzett munkája ez idáig nem hozott semmilyen konkrét eredményt, és felszólítja az Uniót a hatékonyabb és fokozottabb szerepvállalásra; arra ösztönöz valamennyi érintett felet, hogy fokozzák erőfeszítéseiket és kötelezettségvállalásaikat, mivel az EBESZ minszki csoportja több mint két évtizeddel a létrejöttét követően sem ért még el döntő előrelépéseket; felszólítja a konfliktussal érintett feleket – Örményországot és Azerbajdzsánt –, hogy folytassanak konstruktív tárgyalásokat;

| 21. | felszólítja az Uniót, hogy fokozza az erőfeszítéseit és szorosan vegyen részt az elhúzódó konfliktusok békés megoldására irányuló közvetítési folyamatokban azon formációk révén, amelyekben már most is jelen van; hangsúlyozza, hogy az Unió konfliktusmegoldás terén végzett, megelőző jellegű közvetítése alapvető fontosságú a kelet-európai régió biztonsága és hosszú távú stabilitása szempontjából, és egyben az európai szomszédságpolitika sikerének az előfeltétele; felszólítja az Unió dél-kaukázusi, valamint grúziai konfliktusért felelős különleges képviselőjét, hogy járuljon hozzá a dél-kaukázusi konfliktusok megoldásához olyan gyakorlati intézkedéseken keresztül, mint a kapacitásépítés, a felek közötti konszenzus elősegítése, valamint a közfinanszírozású támogatás és a civil társadalom részvételének megerősítése; |
| --- | --- |

21.

felszólítja az Uniót, hogy fokozza az erőfeszítéseit és szorosan vegyen részt az elhúzódó konfliktusok békés megoldására irányuló közvetítési folyamatokban azon formációk révén, amelyekben már most is jelen van; hangsúlyozza, hogy az Unió konfliktusmegoldás terén végzett, megelőző jellegű közvetítése alapvető fontosságú a kelet-európai régió biztonsága és hosszú távú stabilitása szempontjából, és egyben az európai szomszédságpolitika sikerének az előfeltétele; felszólítja az Unió dél-kaukázusi, valamint grúziai konfliktusért felelős különleges képviselőjét, hogy járuljon hozzá a dél-kaukázusi konfliktusok megoldásához olyan gyakorlati intézkedéseken keresztül, mint a kapacitásépítés, a felek közötti konszenzus elősegítése, valamint a közfinanszírozású támogatás és a civil társadalom részvételének megerősítése;

| 22. | valamennyi érintett felet arra ösztönöz, hogy proaktívan vegyék fel a kapcsolatot a transznisztriai oldallal egy kölcsönösen elfogadható, közös jövőkép előmozdítása érdekében, valamint ennek megfelelően állapodjanak meg a konfliktusmegoldás alapvető paramétereiről; üdvözli e tekintetben a polgárok számára kiemelten fontos gyakorlati kérdések kezelését szolgáló „kis lépések” megközelítésről 2012 januárjában elfogadott megállapodást; |
| --- | --- |

22.

valamennyi érintett felet arra ösztönöz, hogy proaktívan vegyék fel a kapcsolatot a transznisztriai oldallal egy kölcsönösen elfogadható, közös jövőkép előmozdítása érdekében, valamint ennek megfelelően állapodjanak meg a konfliktusmegoldás alapvető paramétereiről; üdvözli e tekintetben a polgárok számára kiemelten fontos gyakorlati kérdések kezelését szolgáló „kis lépések” megközelítésről 2012 januárjában elfogadott megállapodást;

| 23. | hangsúlyozza az Európai Parlament azon jelenlegi törekvését, hogy előmozdítsa egy európai tengerbiztonsági stratégia megállapítását, és megjegyzi, hogy egy ilyen stratégia hasznosnak bizonyulhat az elhúzódó konfliktusok megoldásában, feltéve, hogy egy a Fekete-tengerre vonatkozó ambiciózus menetrendet is magában foglal; |
| --- | --- |

23.

hangsúlyozza az Európai Parlament azon jelenlegi törekvését, hogy előmozdítsa egy európai tengerbiztonsági stratégia megállapítását, és megjegyzi, hogy egy ilyen stratégia hasznosnak bizonyulhat az elhúzódó konfliktusok megoldásában, feltéve, hogy egy a Fekete-tengerre vonatkozó ambiciózus menetrendet is magában foglal;

| 24. | felszólítja az Uniót, a kelet-európai partnereket és a vonatkozó regionális szereplőket arra, hogy a kelet-európai régióra vonatkozó, bizalomépítő intézkedésekkel kapcsolatos javaslatok révén erősítsék meg politikai párbeszédüket annak érdekében, hogy közös elveket és menetrendet állapítsanak meg a biztonság megerősítésére, és előrelépéseket érjenek el a konfliktusok megoldása terén; felszólítja e tekintetben Ukrajnát, hogy az EBESZ 2013. évi elnökeként alkalmazzon ambiciózus menetrendet és biztosítsa valamennyi kelet-európai partnerország részvételét az uniós vitafórumokon, köztük az emberi jogi párbeszédben, hogy előrelépéseket érjenek el a megoldatlan konfliktusok békés rendezésének folyamatában; |
| --- | --- |

24.

felszólítja az Uniót, a kelet-európai partnereket és a vonatkozó regionális szereplőket arra, hogy a kelet-európai régióra vonatkozó, bizalomépítő intézkedésekkel kapcsolatos javaslatok révén erősítsék meg politikai párbeszédüket annak érdekében, hogy közös elveket és menetrendet állapítsanak meg a biztonság megerősítésére, és előrelépéseket érjenek el a konfliktusok megoldása terén; felszólítja e tekintetben Ukrajnát, hogy az EBESZ 2013. évi elnökeként alkalmazzon ambiciózus menetrendet és biztosítsa valamennyi kelet-európai partnerország részvételét az uniós vitafórumokon, köztük az emberi jogi párbeszédben, hogy előrelépéseket érjenek el a megoldatlan konfliktusok békés rendezésének folyamatában;

| 25. | felszólítja az Uniót és a kelet-európai partnerországokat, hogy folytassák a regionális többoldalú programok kialakítását, alkalmazzanak a regionális együttműködést célzó ösztönzőket, valamint fokozzák a népek közötti bizalomépítésre és a bizalom elmélyítésére irányuló, határokon átnyúló projekteket, különös figyelmet fordítva a konfliktuskezelő intézkedésekre és hozzájárulva a konfliktus által sújtott régiók újjáépítéséhez, valamint gazdasági és társadalmi fejlődéséhez a kereskedelem, a turisztikai utak és a befektetések ösztönzése révén; |
| --- | --- |

25.

felszólítja az Uniót és a kelet-európai partnerországokat, hogy folytassák a regionális többoldalú programok kialakítását, alkalmazzanak a regionális együttműködést célzó ösztönzőket, valamint fokozzák a népek közötti bizalomépítésre és a bizalom elmélyítésére irányuló, határokon átnyúló projekteket, különös figyelmet fordítva a konfliktuskezelő intézkedésekre és hozzájárulva a konfliktus által sújtott régiók újjáépítéséhez, valamint gazdasági és társadalmi fejlődéséhez a kereskedelem, a turisztikai utak és a befektetések ösztönzése révén;

| 26. | hangsúlyozza, hogy szükség van a kelet-európai partnerországok közötti kereskedelem, gazdasági integráció és infrastruktúra kétoldalú fejlesztésére; |
| --- | --- |

26.

hangsúlyozza, hogy szükség van a kelet-európai partnerországok közötti kereskedelem, gazdasági integráció és infrastruktúra kétoldalú fejlesztésére;

| 27. | arra ösztönzi a kelet-európai partnerországokat, hogy hajtsanak végre minőségi oktatási programokat, amelyek hozzájárulnak az etnikai, területi és vallási gyűlölet és ellenségeskedés felszámolásához és megerősítik a kisebbségi jogok tiszteletben tartását; véleménye szerint tovább kell erősíteni a kultúrák és a vallások közötti párbeszédet annak érdekében, hogy előmozdítsák a kölcsönös megértést, a tiszteletet és a toleranciát a kelet-európai partnerországok körében; hangsúlyozza e tekintetben az erős és aktív civil társadalom jelentőségét, mivel az megerősítheti e párbeszédeket és fejlesztheti a határokon és konfliktusvonalakon átlépő személyes kapcsolatokat; felszólítja a keleti partnerség civil társadalmi fórumát, hogy vegyen részt fokozottan a keleti partnerség fenti célkitűzés elérésére irányuló többoldalú és kétoldalú tevékenységeinek végrehajtásában; |
| --- | --- |

27.

arra ösztönzi a kelet-európai partnerországokat, hogy hajtsanak végre minőségi oktatási programokat, amelyek hozzájárulnak az etnikai, területi és vallási gyűlölet és ellenségeskedés felszámolásához és megerősítik a kisebbségi jogok tiszteletben tartását; véleménye szerint tovább kell erősíteni a kultúrák és a vallások közötti párbeszédet annak érdekében, hogy előmozdítsák a kölcsönös megértést, a tiszteletet és a toleranciát a kelet-európai partnerországok körében; hangsúlyozza e tekintetben az erős és aktív civil társadalom jelentőségét, mivel az megerősítheti e párbeszédeket és fejlesztheti a határokon és konfliktusvonalakon átlépő személyes kapcsolatokat; felszólítja a keleti partnerség civil társadalmi fórumát, hogy vegyen részt fokozottan a keleti partnerség fenti célkitűzés elérésére irányuló többoldalú és kétoldalú tevékenységeinek végrehajtásában;

| 28. | javasolja a keleti partnerség civil társadalmi fóruma számára, hogy az európai szakmai újságíró szervezetekkel közösen kezdeményezzen a médiával kapcsolatos képzési programokat, mivel ez segítené a kölcsönös ellenségeskedés és gyűlöletbeszéd leküzdését és biztosítaná a szakmai előírások érvényesülését az etnikumok közötti kapcsolatokról szóló tudósítások kapcsán, valamint felszólít arra, hogy nyújtsanak támogatást azon független szellemi műhelyek számára, amelyek együttműködnek a biztonság és a konfliktusmegoldás és -megelőzés biztosítását célzó modellek kidolgozásában; |
| --- | --- |

28.

javasolja a keleti partnerség civil társadalmi fóruma számára, hogy az európai szakmai újságíró szervezetekkel közösen kezdeményezzen a médiával kapcsolatos képzési programokat, mivel ez segítené a kölcsönös ellenségeskedés és gyűlöletbeszéd leküzdését és biztosítaná a szakmai előírások érvényesülését az etnikumok közötti kapcsolatokról szóló tudósítások kapcsán, valamint felszólít arra, hogy nyújtsanak támogatást azon független szellemi műhelyek számára, amelyek együttműködnek a biztonság és a konfliktusmegoldás és -megelőzés biztosítását célzó modellek kidolgozásában;

| 29. | elismeri, hogy a megoldatlan konfliktusok nyomán igazságtalanságot és csalódottságot érezhet a lakosság; javasolja, hogy a kelet-európai partnerországok állami tisztviselői és politikai vezetői tartózkodjanak a közvéleményben mutatkozó e tendenciák kihasználásától, és ne használják azokat a belpolitika kampányok eszközeként, mivel az csak tovább szítja az ellentéteket és további felszültségekhez vezet; |
| --- | --- |

29.

elismeri, hogy a megoldatlan konfliktusok nyomán igazságtalanságot és csalódottságot érezhet a lakosság; javasolja, hogy a kelet-európai partnerországok állami tisztviselői és politikai vezetői tartózkodjanak a közvéleményben mutatkozó e tendenciák kihasználásától, és ne használják azokat a belpolitika kampányok eszközeként, mivel az csak tovább szítja az ellentéteket és további felszültségekhez vezet;

A politikai és katonai együttműködés megerősítése a regionális biztonsági kockázatok kezelése érdekében

| 30. | hangsúlyozza a nemzetközi szervezetek és partnerségek kiemelkedő szerepét a regionális biztonsági kihívások kezelésében és a biztonsággal kapcsolatos, együttműködésen alapuló, a biztonság politikai és katonai dimenzióit egyaránt felölelő megközelítés kialakításában; e tekintetben felszólít az Oroszországi Föderációval való intenzívebb politikai együttműködésre a regionális biztonsági kihívások, köztük az elhúzódó konfliktusok fenntartható megoldásainak azonosítása érdekében; |
| --- | --- |

30.

hangsúlyozza a nemzetközi szervezetek és partnerségek kiemelkedő szerepét a regionális biztonsági kihívások kezelésében és a biztonsággal kapcsolatos, együttműködésen alapuló, a biztonság politikai és katonai dimenzióit egyaránt felölelő megközelítés kialakításában; e tekintetben felszólít az Oroszországi Föderációval való intenzívebb politikai együttműködésre a regionális biztonsági kihívások, köztük az elhúzódó konfliktusok fenntartható megoldásainak azonosítása érdekében;

| 31. | felszólítja az uniós tagállamokat és az érintett kelet-európai partnerországokat, hogy folytassanak intenzívebb párbeszédet a biztonsági kérdésekről az Unió, a NATO Euro-atlanti Partnerségi Tanácsa, az EBESZ és az Európa Tanács meglévő formációiban, és javasolja, hogy koordinálják együttműködésüket a gyakorlati munka hatékonyságának fokozása, az erőforrások megtakarítása, valamint a részt vevő országok egyedi igényeire szabott programok kialakítása érdekében; úgy véli különösen, hogy a kelet-európai partnerországokkal a közös biztonság- és védelempolitika (KBVP) és a NATO békepartnerségi programja keretében való együttműködés elmélyítése érdekében az Unió és a NATO tagállamainak egyaránt össze kellene vonniuk az erőforrásaikat; |
| --- | --- |

31.

felszólítja az uniós tagállamokat és az érintett kelet-európai partnerországokat, hogy folytassanak intenzívebb párbeszédet a biztonsági kérdésekről az Unió, a NATO Euro-atlanti Partnerségi Tanácsa, az EBESZ és az Európa Tanács meglévő formációiban, és javasolja, hogy koordinálják együttműködésüket a gyakorlati munka hatékonyságának fokozása, az erőforrások megtakarítása, valamint a részt vevő országok egyedi igényeire szabott programok kialakítása érdekében; úgy véli különösen, hogy a kelet-európai partnerországokkal a közös biztonság- és védelempolitika (KBVP) és a NATO békepartnerségi programja keretében való együttműködés elmélyítése érdekében az Unió és a NATO tagállamainak egyaránt össze kellene vonniuk az erőforrásaikat;

| 32. | elismeri az uniós KBVP keretében az Unió, Ukrajna és a Moldovai Köztársaság közötti együttműködés értékét és eredményeit, mivel ez az együttműködés hozzájárult az Unió által vezetett missziókkal és válságkezelési műveletekkel kapcsolatos biztonsági megállapodások és keretek megállapításához; felszólítja az uniós tagállamokat, hogy vegyék kellően figyelembe azon kelet-európai partnerországok törekvéseit, amelyek a KBVP szerinti együttműködésük szintjének növelése érdekében meg kívánják erősíteni kapacitásaikat, és javasolja, hogy a kapacitásépítést és a nemzeti személyzet képzését támogató kezdeményezéseken keresztül működjenek szorosabban együtt a biztonsági és védelmi ágazatokban; |
| --- | --- |

32.

elismeri az uniós KBVP keretében az Unió, Ukrajna és a Moldovai Köztársaság közötti együttműködés értékét és eredményeit, mivel ez az együttműködés hozzájárult az Unió által vezetett missziókkal és válságkezelési műveletekkel kapcsolatos biztonsági megállapodások és keretek megállapításához; felszólítja az uniós tagállamokat, hogy vegyék kellően figyelembe azon kelet-európai partnerországok törekvéseit, amelyek a KBVP szerinti együttműködésük szintjének növelése érdekében meg kívánják erősíteni kapacitásaikat, és javasolja, hogy a kapacitásépítést és a nemzeti személyzet képzését támogató kezdeményezéseken keresztül működjenek szorosabban együtt a biztonsági és védelmi ágazatokban;

| 33. | üdvözli az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet (EBESZ) Miniszteri Tanácsának a „Helsinki + 40 folyamat” elindításáról szóló, 2012. december 7-i határozatát, amely politikai lendület ad a biztonsági közösség létrehozására irányuló munka előreviteléhez és stratégiai menetrendet állapít meg az EBESZ keretében 2015-ig – ami egybeesik a Helsinki Záróokmány aláírásának 40. évfordulójával – zajló együttműködés megerősítésére; |
| --- | --- |

33.

üdvözli az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet (EBESZ) Miniszteri Tanácsának a „Helsinki + 40 folyamat” elindításáról szóló, 2012. december 7-i határozatát, amely politikai lendület ad a biztonsági közösség létrehozására irányuló munka előreviteléhez és stratégiai menetrendet állapít meg az EBESZ keretében 2015-ig – ami egybeesik a Helsinki Záróokmány aláírásának 40. évfordulójával – zajló együttműködés megerősítésére;

| 34. | arra bátorítja az Uniót, hogy a vonatkozó nemzetközi szervezetekkel és kulcsfontosságú partnerekkel együtt dolgozza ki a konfliktus utáni újjáépítés forgatókönyveit, amelyek további ösztönzést jelenthetnek a konfliktusok megoldásához azáltal, hogy rámutatnak a békés megoldások kézzelfogható előnyeire; |
| --- | --- |

34.

arra bátorítja az Uniót, hogy a vonatkozó nemzetközi szervezetekkel és kulcsfontosságú partnerekkel együtt dolgozza ki a konfliktus utáni újjáépítés forgatókönyveit, amelyek további ösztönzést jelenthetnek a konfliktusok megoldásához azáltal, hogy rámutatnak a békés megoldások kézzelfogható előnyeire;

| 35. | hangsúlyozza, hogy élénkíteni kell az együttműködést és azt ki kell terjeszteni a leszerelés, a fegyverkereskedelem szabályozása, a hagyományos fegyverzet ellenőrzése és a tiltott fegyverkereskedelem elleni küzdelem kérdéseire; e célból javasolja, hogy az Unió és a kelet-európai partnerországok vizsgálják meg, mennyiben felelnek meg a nemzetközi egyezményeknek, különösen az európai hagyományos fegyveres erőkről szóló szerződésnek, támogassák fokozottan egy általános fegyverkereskedelmi szerződés létrejöttét, és indítsanak párbeszédet a leszerelés és a fegyverzetellenőrzés terén való együttműködés továbbfejlesztése érdekében; hangsúlyozza a fegyverkezési verseny megfékezésének alapvető fontosságát; |
| --- | --- |

35.

hangsúlyozza, hogy élénkíteni kell az együttműködést és azt ki kell terjeszteni a leszerelés, a fegyverkereskedelem szabályozása, a hagyományos fegyverzet ellenőrzése és a tiltott fegyverkereskedelem elleni küzdelem kérdéseire; e célból javasolja, hogy az Unió és a kelet-európai partnerországok vizsgálják meg, mennyiben felelnek meg a nemzetközi egyezményeknek, különösen az európai hagyományos fegyveres erőkről szóló szerződésnek, támogassák fokozottan egy általános fegyverkereskedelmi szerződés létrejöttét, és indítsanak párbeszédet a leszerelés és a fegyverzetellenőrzés terén való együttműködés továbbfejlesztése érdekében; hangsúlyozza a fegyverkezési verseny megfékezésének alapvető fontosságát;

| 36. | felszólítja az Uniót, hogy erősítse meg a kelet-európai partnerországokat célzó együttműködési programokat, és a vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris anyagok, valamint a tömegpusztító fegyverek és a kapcsolódó technológiai szaktudás elterjedése jelentette kockázatok enyhítése érdekében növelje az Unió Stabilitási Eszközéből való finanszírozásukat; |
| --- | --- |

36.

felszólítja az Uniót, hogy erősítse meg a kelet-európai partnerországokat célzó együttműködési programokat, és a vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris anyagok, valamint a tömegpusztító fegyverek és a kapcsolódó technológiai szaktudás elterjedése jelentette kockázatok enyhítése érdekében növelje az Unió Stabilitási Eszközéből való finanszírozásukat;

| 37. | hangsúlyozza, hogy a közigazgatás, az igazságszolgáltatás és a bűnüldöző hatóságok reformja a kelet-európai partnerországokban alapvető fontosságú ahhoz, hogy előrelépéseket tegyenek a szervezett bűnözés, a korrupció, a számítástechnikai bűnözés, a pénzmosás és a terrorizmus elleni küzdelemben; felszólítja a kelet-európai partnerországokat, hogy kötelezzék el magukat az igazságszolgáltatás függetlenségének biztosítását célzó ambiciózus menetrend végrehajtása mellett, vagy folytassák egy ilyen menetrend végrehajtását, valamint továbbra is működjenek együtt az Unióval a bűnüldözés és a vámigazgatás területén azzal a céllal, hogy növeljék a polgárok említett intézményekbe vetett bizalmát; |
| --- | --- |

37.

hangsúlyozza, hogy a közigazgatás, az igazságszolgáltatás és a bűnüldöző hatóságok reformja a kelet-európai partnerországokban alapvető fontosságú ahhoz, hogy előrelépéseket tegyenek a szervezett bűnözés, a korrupció, a számítástechnikai bűnözés, a pénzmosás és a terrorizmus elleni küzdelemben; felszólítja a kelet-európai partnerországokat, hogy kötelezzék el magukat az igazságszolgáltatás függetlenségének biztosítását célzó ambiciózus menetrend végrehajtása mellett, vagy folytassák egy ilyen menetrend végrehajtását, valamint továbbra is működjenek együtt az Unióval a bűnüldözés és a vámigazgatás területén azzal a céllal, hogy növeljék a polgárok említett intézményekbe vetett bizalmát;

| 38. | felszólítja az Uniót és a kelet-európai partnerországokat, hogy támaszkodjanak a keleti partnerségnek az ember okozta és természeti katasztrófák megelőzéséről és a katasztrófákra való felkészültségről és válaszadásról szóló kiemelt kezdeményezésére, illetve hosszabbítsák meg azt 2014-en túlra, mivel e kezdeményezés általános célkitűzése, hogy hozzájáruljon a keleti partnerség országainak békéjéhez, stabilitásához, biztonságához és jólétéhez, valamint hogy védje a régió környezetét, lakosságát, kulturális örökségét, erőforrásait és infrastruktúráját azáltal, hogy megerősíti az országok ember okozta és természeti katasztrófákkal szembeni ellenálló képességét, valamint a katasztrófákra való felkészültségét és válaszadását; |
| --- | --- |

38.

felszólítja az Uniót és a kelet-európai partnerországokat, hogy támaszkodjanak a keleti partnerségnek az ember okozta és természeti katasztrófák megelőzéséről és a katasztrófákra való felkészültségről és válaszadásról szóló kiemelt kezdeményezésére, illetve hosszabbítsák meg azt 2014-en túlra, mivel e kezdeményezés általános célkitűzése, hogy hozzájáruljon a keleti partnerség országainak békéjéhez, stabilitásához, biztonságához és jólétéhez, valamint hogy védje a régió környezetét, lakosságát, kulturális örökségét, erőforrásait és infrastruktúráját azáltal, hogy megerősíti az országok ember okozta és természeti katasztrófákkal szembeni ellenálló képességét, valamint a katasztrófákra való felkészültségét és válaszadását;

| 39. | hangsúlyozza az energiabiztonság jelentőségét a régió biztonsági környezetének kialakításában; ösztönzi az Unió és a kelet-európai partnerországok energiapiacainak integrálására irányuló munka folytatását, és ismételten megállapítja a Déli Gázfolyosó és az azon belüli transzkaszpi és fekete tengeri kiemelt energiaprojektek fontosságát a piacot uraló gázszolgáltatóktól érkező energiaimporttól való függés csökkentésében, továbbá felszólítja az Uniót, hogy segítse és mozdítsa elő a gázellátás diverzifikációját, ami maga után vonná az Unió és a kelet-európai partnerországok közötti együttműködés és kapcsolatok elmélyülését; |
| --- | --- |

39.

hangsúlyozza az energiabiztonság jelentőségét a régió biztonsági környezetének kialakításában; ösztönzi az Unió és a kelet-európai partnerországok energiapiacainak integrálására irányuló munka folytatását, és ismételten megállapítja a Déli Gázfolyosó és az azon belüli transzkaszpi és fekete tengeri kiemelt energiaprojektek fontosságát a piacot uraló gázszolgáltatóktól érkező energiaimporttól való függés csökkentésében, továbbá felszólítja az Uniót, hogy segítse és mozdítsa elő a gázellátás diverzifikációját, ami maga után vonná az Unió és a kelet-európai partnerországok közötti együttműködés és kapcsolatok elmélyülését;

| 40. | felszólít a regionális együttműködés és a jószomszédi kapcsolatok előmozdítására, valamint arra, hogy támogassák a regionális szinergiák és a keleti partnerség országait jellemző különleges földrajzi, gazdasági, biztonsági, környezeti és társadalmi kihívásokra való válaszadást, az Unióval való kapcsolataikban is; felszólít e tekintetben az olyan ágazati politikákban való mélyebb együttműködésre, mint az oktatás, az ifjúság, a migráció, az egészségügy és a szállítás; |
| --- | --- |

40.

felszólít a regionális együttműködés és a jószomszédi kapcsolatok előmozdítására, valamint arra, hogy támogassák a regionális szinergiák és a keleti partnerség országait jellemző különleges földrajzi, gazdasági, biztonsági, környezeti és társadalmi kihívásokra való válaszadást, az Unióval való kapcsolataikban is; felszólít e tekintetben az olyan ágazati politikákban való mélyebb együttműködésre, mint az oktatás, az ifjúság, a migráció, az egészségügy és a szállítás;

| 41. | javasolja a kelet-európai partnerországok számára, hogy fokozzák az együttműködést a határigazgatás és a migrációs áramlások régióbeli kezelése terén azáltal, hogy közelítik egymáshoz az előírásokat vagy az Unióval együtt közös előírásokat alakítanak ki, valamint a migránsok jogainak tiszteletben tartása mellett felveszik a küzdelmet az emberkereskedelemmel szemben; |
| --- | --- |

41.

javasolja a kelet-európai partnerországok számára, hogy fokozzák az együttműködést a határigazgatás és a migrációs áramlások régióbeli kezelése terén azáltal, hogy közelítik egymáshoz az előírásokat vagy az Unióval együtt közös előírásokat alakítanak ki, valamint a migránsok jogainak tiszteletben tartása mellett felveszik a küzdelmet az emberkereskedelemmel szemben;

| 42. | utasítja társelnökeit, hogy továbbítsák ezt az állásfoglalást az Európai Parlament elnökének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az Unió dél-kaukázusi különleges képviselőjének, az Európai Külügyi Szolgálatnak, valamint az uniós tagállamok, a kelet-európai partnerországok és az Oroszországi Föderáció kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

42.

utasítja társelnökeit, hogy továbbítsák ezt az állásfoglalást az Európai Parlament elnökének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az Unió dél-kaukázusi különleges képviselőjének, az Európai Külügyi Szolgálatnak, valamint az uniós tagállamok, a kelet-európai partnerországok és az Oroszországi Föderáció kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  A 2013. május 28-án, Brüsszelben elfogadottaknak megfelelően.

---

| 19.11.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 338/10 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 338/10

---

ÁLLÁSFOGLALÁS (1)

a keleti partnerség országai nemzeti jogszabályainak a gazdaság területén az uniós jogszabályokkal való közelítéséről

2013/C 338/02

AZ EURONEST PARLAMENTI KÖZGYŰLÉS,

| — | tekintettel a Bizottságnak és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének / alelnökének „Az átalakuló szomszédság új megközelítése” című, 2011. május 25-i közös közleményére (COM(2011)0303), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének / alelnökének „Az átalakuló szomszédság új megközelítése” című, 2011. május 25-i közös közleményére (COM(2011)0303),

| — | tekintettel az európai szomszédságpolitika (ENP) 2004 óta tartó fejlődésére és különösen a Bizottságnak az e politika végrehajtásáról szóló helyzetjelentéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai szomszédságpolitika (ENP) 2004 óta tartó fejlődésére és különösen a Bizottságnak az e politika végrehajtásáról szóló helyzetjelentéseire,

| — | tekintettel az Örményországgal, Azerbajdzsánnal, Grúziával és Moldovával közösen elfogadott cselekvési tervekre, valamint Ukrajna társulási menetrendjére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Örményországgal, Azerbajdzsánnal, Grúziával és Moldovával közösen elfogadott cselekvési tervekre, valamint Ukrajna társulási menetrendjére,

| — | tekintettel a keleti partnerség külügyminisztereinek 2010. december 13-i ülésén levont következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a keleti partnerség külügyminisztereinek 2010. december 13-i ülésén levont következtetésekre,

| — | tekintettel a keleti partnerséggel foglalkozó 2009. május 7-i prágai, valamint 2011. szeptember 29.–30-i varsói csúcstalálkozón elfogadott együttes nyilatkozatokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a keleti partnerséggel foglalkozó 2009. május 7-i prágai, valamint 2011. szeptember 29.–30-i varsói csúcstalálkozón elfogadott együttes nyilatkozatokra,

| — | tekintettel az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz (ENPI) létrehozására vonatkozó általános rendelkezések meghatározásáról szóló, 2006. október 24-i 1638/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2), valamint a Bizottság által az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz (ENI) létrehozásáról szóló javaslatra (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz (ENPI) létrehozására vonatkozó általános rendelkezések meghatározásáról szóló, 2006. október 24-i 1638/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2), valamint a Bizottság által az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz (ENI) létrehozásáról szóló javaslatra (3),

| — | tekintettel az európai szomszédságpolitika felülvizsgálatáról szóló 2011. december 14-i (4), „Az európai szomszédságpolitika felülvizsgálata – keleti dimenzió” címû 2011. április 7-i (5), valamint a keleti partnerség kereskedelmi vonatkozásairól szóló 2012. július 3-i (6) európai parlamenti állásfoglalásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai szomszédságpolitika felülvizsgálatáról szóló 2011. december 14-i (4), „Az európai szomszédságpolitika felülvizsgálata – keleti dimenzió” címû 2011. április 7-i (5), valamint a keleti partnerség kereskedelmi vonatkozásairól szóló 2012. július 3-i (6) európai parlamenti állásfoglalásra,

| — | tekintettel az Euronest Parlamenti Közgyûlésnek az EURONEST Parlamenti Közgyûlés gazdasági integrációval, valamint a jogszabályok közelítésével és az uniós politikákhoz való közelítéssel foglalkozó állandó bizottsága által kidolgozott, az EU és a kelet-európai partnerországok közötti kereskedelmi megállapodásokról, köztük az elmélyült és átfogó szabadkereskedelmi térségekrõl, valamint az e területen nyújtott uniós segítségrõl szóló, 2012. április 3-i állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Euronest Parlamenti Közgyûlésnek az EURONEST Parlamenti Közgyûlés gazdasági integrációval, valamint a jogszabályok közelítésével és az uniós politikákhoz való közelítéssel foglalkozó állandó bizottsága által kidolgozott, az EU és a kelet-európai partnerországok közötti kereskedelmi megállapodásokról, köztük az elmélyült és átfogó szabadkereskedelmi térségekrõl, valamint az e területen nyújtott uniós segítségrõl szóló, 2012. április 3-i állásfoglalására,

| — | tekintettel 2011. május 3-i alapító okiratára, |
| --- | --- |

—

tekintettel 2011. május 3-i alapító okiratára,

| — | tekintettel eljárási szabályzatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatára,

| A. | mivel a gazdaságra vonatkozó jogszabályok közelítése ‒ bár önmagában nem célkitûzés ‒ jelentõs lépést jelent mind a keleti partnerség, mind az Unió országainak javát szolgáló fokozott gazdasági együttmûködés felé; mivel az uniós elvárásokkal összeegyeztethetõ jogszabályok, szabályozási rendszerek, szabványok és tanúsítási módszerek bevezetése szintén közelebb hozza ezeket az országokat az Európai Unió normáihoz és értékeihez; |
| --- | --- |

A.

mivel a gazdaságra vonatkozó jogszabályok közelítése ‒ bár önmagában nem célkitûzés ‒ jelentõs lépést jelent mind a keleti partnerség, mind az Unió országainak javát szolgáló fokozott gazdasági együttmûködés felé; mivel az uniós elvárásokkal összeegyeztethetõ jogszabályok, szabályozási rendszerek, szabványok és tanúsítási módszerek bevezetése szintén közelebb hozza ezeket az országokat az Európai Unió normáihoz és értékeihez;

| B. | mivel a kölcsönös érdekek és az egyes országok sajátosságai mentén kidolgozott uniós gazdasági elvárásokhoz való közelítés segíti a keleti partnerség országait a kiegyensúlyozott és fenntartható növekedés, a magas szintû foglalkoztatottság és szociális védelem, a gazdasági és társadalmi kohézió, a szigorú környezetvédelmi szabványok, valamint a jobb életszínvonal és életminõség társadalmi szintû megvalósításában; mivel megteremti a gazdaságaik versenyképességének növeléséhez, a beruházások ösztönzéséhez és a kereskedelem elõsegítéséhez szükséges feltételeket, és támogatja a 2011-es sopoti fórumon kezdeményezett keleti partnerség gazdasági fórum fejlesztését; |
| --- | --- |

B.

mivel a kölcsönös érdekek és az egyes országok sajátosságai mentén kidolgozott uniós gazdasági elvárásokhoz való közelítés segíti a keleti partnerség országait a kiegyensúlyozott és fenntartható növekedés, a magas szintû foglalkoztatottság és szociális védelem, a gazdasági és társadalmi kohézió, a szigorú környezetvédelmi szabványok, valamint a jobb életszínvonal és életminõség társadalmi szintû megvalósításában; mivel megteremti a gazdaságaik versenyképességének növeléséhez, a beruházások ösztönzéséhez és a kereskedelem elõsegítéséhez szükséges feltételeket, és támogatja a 2011-es sopoti fórumon kezdeményezett keleti partnerség gazdasági fórum fejlesztését;

| C. | mivel vannak olyan területek, ahol a jogközelítésnek nem határozhatóak meg különálló szakaszai, mert az érvényben lévõ jogszabályok csak egységükben értelmezhetõk és egyes részek különálló elfogadása a maradék elfogadása nélkül nem lenne eredményes; |
| --- | --- |

C.

mivel vannak olyan területek, ahol a jogközelítésnek nem határozhatóak meg különálló szakaszai, mert az érvényben lévõ jogszabályok csak egységükben értelmezhetõk és egyes részek különálló elfogadása a maradék elfogadása nélkül nem lenne eredményes;

| D. | mivel mindez egy összetett, dinamikus és fokozatos, intézmények és struktúrák létrehozását és adaptálását igénylõ folyamat, amely együtt jár az egyes nemzeti közigazgatási rendszerek, valamint a magánszektor és a civil társadalmak feladatköreinek alapvetõ megváltoztatásával; |
| --- | --- |

D.

mivel mindez egy összetett, dinamikus és fokozatos, intézmények és struktúrák létrehozását és adaptálását igénylõ folyamat, amely együtt jár az egyes nemzeti közigazgatási rendszerek, valamint a magánszektor és a civil társadalmak feladatköreinek alapvetõ megváltoztatásával;

| E. | mivel a keleti partnerség országai az Unióval való gazdasági konvergencia különbözõ szakaszaiban vannak, aminek következtében jelentõs eltérések mutatkoznak a már harmonizált joganyag mennyiségében és típusában, valamint az egyes országok e folyamat tekintetében alkalmazott általános megközelítésében; |
| --- | --- |

E.

mivel a keleti partnerség országai az Unióval való gazdasági konvergencia különbözõ szakaszaiban vannak, aminek következtében jelentõs eltérések mutatkoznak a már harmonizált joganyag mennyiségében és típusában, valamint az egyes országok e folyamat tekintetében alkalmazott általános megközelítésében;

| F. | mivel a gazdasági szabályozások közelítési folyamatának ‒ adott esetben ‒ párhuzamosan kell haladnia a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térségek (DCFTA) tárgyában folytatott tárgyalásokkal kapcsolatban zajló szabályozási közelítéssel; |
| --- | --- |

F.

mivel a gazdasági szabályozások közelítési folyamatának ‒ adott esetben ‒ párhuzamosan kell haladnia a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térségek (DCFTA) tárgyában folytatott tárgyalásokkal kapcsolatban zajló szabályozási közelítéssel;

| G. | mivel a szabályozások közelítése egy nyitott, fokozatos folyamat, amely további közelítéseket is magával von és a jövõben harmonizációhoz is vezethet; |
| --- | --- |

G.

mivel a szabályozások közelítése egy nyitott, fokozatos folyamat, amely további közelítéseket is magával von és a jövõben harmonizációhoz is vezethet;

A keleti partnerség országai: tervezés, kötelezettségvállalások és végrehajtás

| 1. | elismeri, hogy a partnerségi és együttmûködési megállapodások keretében már történtek erõfeszítések a szabályozások közelítése érdekében, valamint ösztönzi a keleti partnerség országait, hogy a jövõbeni társulási megállapodások összefüggésében segítség elõ ezt a folyamatot; emlékeztet arra, hogy kellõ idõben további lépések tehetõk a gazdasági integráció elmélyítése irányába az EU–Keleti Partnerség Gazdasági Térség irányába történõ elmozdulás érdekében, amint az a varsói keleti partnerségi csúcstalálkozón elfogadott közös nyilatkozatból is kitûnik; |
| --- | --- |

1.

elismeri, hogy a partnerségi és együttmûködési megállapodások keretében már történtek erõfeszítések a szabályozások közelítése érdekében, valamint ösztönzi a keleti partnerség országait, hogy a jövõbeni társulási megállapodások összefüggésében segítség elõ ezt a folyamatot; emlékeztet arra, hogy kellõ idõben további lépések tehetõk a gazdasági integráció elmélyítése irányába az EU–Keleti Partnerség Gazdasági Térség irányába történõ elmozdulás érdekében, amint az a varsói keleti partnerségi csúcstalálkozón elfogadott közös nyilatkozatból is kitûnik;

| 2. | felkéri a keleti partnerség egyes országait, hogy amennyiben még nem tették meg, fogadjanak el egy, az Unióval a gazdaság területén való kétoldalú kapcsolataikat szabályozó megállapodások keretében tett kötelezettségvállalásokon alapuló munkaprogramot, amely meghatározza a jogszabályok közelítésének ütemtervét, beleértve a gazdasági jogszabályok közelítésérõl szóló konszolidált fejezetet; javaslatot tesz olyan átfogó jogalkotási stratégiák létrehozására, amelyek tükrözik az országok saját érdekeit és prioritásait, társadalmi, gazdasági és politikai valóságát, és azt a munkát, amelyet ezen a területen már elvégeztek; |
| --- | --- |

2.

felkéri a keleti partnerség egyes országait, hogy amennyiben még nem tették meg, fogadjanak el egy, az Unióval a gazdaság területén való kétoldalú kapcsolataikat szabályozó megállapodások keretében tett kötelezettségvállalásokon alapuló munkaprogramot, amely meghatározza a jogszabályok közelítésének ütemtervét, beleértve a gazdasági jogszabályok közelítésérõl szóló konszolidált fejezetet; javaslatot tesz olyan átfogó jogalkotási stratégiák létrehozására, amelyek tükrözik az országok saját érdekeit és prioritásait, társadalmi, gazdasági és politikai valóságát, és azt a munkát, amelyet ezen a területen már elvégeztek;

| 3. | felkéri a keleti partnerség országait, hogy állapítsák meg saját ágazati prioritásaikat és határozzák meg az azokhoz kapcsolódó kulcsfontosságú kérdéseket; bátorítja az országokat arra, hogy adjanak hangot a jogközelítés folyamata során felmerülõ nehézségeknek és az Unióval közösen dolgozzanak ki stratégiákat e nehézségek kezelésére; ezzel egy idõben felszólítja õket, hogy vegyék figyelembe az egyes országoknak a gazdaság területén zajló jogi konvergenciafolyamataival kapcsolatosan felmerülõ legkomolyabb kihívásokra válaszul javasolt konkrét erõfeszítésekre vonatkozó uniós ajánlásokat; |
| --- | --- |

3.

felkéri a keleti partnerség országait, hogy állapítsák meg saját ágazati prioritásaikat és határozzák meg az azokhoz kapcsolódó kulcsfontosságú kérdéseket; bátorítja az országokat arra, hogy adjanak hangot a jogközelítés folyamata során felmerülõ nehézségeknek és az Unióval közösen dolgozzanak ki stratégiákat e nehézségek kezelésére; ezzel egy idõben felszólítja õket, hogy vegyék figyelembe az egyes országoknak a gazdaság területén zajló jogi konvergenciafolyamataival kapcsolatosan felmerülõ legkomolyabb kihívásokra válaszul javasolt konkrét erõfeszítésekre vonatkozó uniós ajánlásokat;

| 4. | felkéri a keleti partnerség országait, hogy a szabályozás közelítésére irányuló programjuk sorrendjét és ütemét igazítsák hozzá a makrogazdasági reformjaik és stabilitásuk megerõsítéséhez és konszolidálásához; a jogközelítést hosszú távú célkitûzésnek tekinti, amelynek illeszkednie kell az országok gazdasági terveihez; |
| --- | --- |

4.

felkéri a keleti partnerség országait, hogy a szabályozás közelítésére irányuló programjuk sorrendjét és ütemét igazítsák hozzá a makrogazdasági reformjaik és stabilitásuk megerõsítéséhez és konszolidálásához; a jogközelítést hosszú távú célkitûzésnek tekinti, amelynek illeszkednie kell az országok gazdasági terveihez;

| 5. | kiemeli, hogy a szükséges intézményi átalakítások és megfelelõ végrehajtás hiányában a jogközelítés a szabályok puszta átültetését eredményezheti és meghiúsíthatja a vállalt kötelezettségek teljesítését; rámutat, hogy a kívánt gazdasági hatás elérése érdekében nem egyszerûen csak formális, hanem tényleges közelítésre van szükség, amely mindenki számára elõnyös; |
| --- | --- |

5.

kiemeli, hogy a szükséges intézményi átalakítások és megfelelõ végrehajtás hiányában a jogközelítés a szabályok puszta átültetését eredményezheti és meghiúsíthatja a vállalt kötelezettségek teljesítését; rámutat, hogy a kívánt gazdasági hatás elérése érdekében nem egyszerûen csak formális, hanem tényleges közelítésre van szükség, amely mindenki számára elõnyös;

| 6. | elismeri, hogy keleti partnerség országai számára a legfõbb kihívást nem elsõsorban jogi szövegeik közelítése, hanem igazgatási és igazságügyi rendszereiknek, valamint társadalmuknak a jogszabályok hatékonyságát és helyes végrehajtását biztosító körülmények megvalósuláshoz szükséges átalakítása és átformálása jelenti; úgy véli, hogy a keleti partnerség országainak meg kell teremteni a megfelelõ körülményeket e jogszabályok alkalmazásához; e tekintetben hangsúlyozza, hogy a közigazgatási kapacitás célzott kiépítése szükséges az egyes országok kormányzati struktúrájának, nemzeti parlamentjének, bírói karának és magánszektorának viszonylatában; |
| --- | --- |

6.

elismeri, hogy keleti partnerség országai számára a legfõbb kihívást nem elsõsorban jogi szövegeik közelítése, hanem igazgatási és igazságügyi rendszereiknek, valamint társadalmuknak a jogszabályok hatékonyságát és helyes végrehajtását biztosító körülmények megvalósuláshoz szükséges átalakítása és átformálása jelenti; úgy véli, hogy a keleti partnerség országainak meg kell teremteni a megfelelõ körülményeket e jogszabályok alkalmazásához; e tekintetben hangsúlyozza, hogy a közigazgatási kapacitás célzott kiépítése szükséges az egyes országok kormányzati struktúrájának, nemzeti parlamentjének, bírói karának és magánszektorának viszonylatában;

| 7. | e tekintetben sürgeti a keleti partnerség országait, hogy hozzák létre és szilárdítsák meg az elfogadott jogszabályok hatékony alkalmazásához és végrehajtásához szükséges megfelelõ igazgatási és szervezeti struktúrákat, és szükség esetén hozzák létre azokat a koordinációs és ellenõrzési mechanizmusokat, amelyek elõsegítik a közelítési folyamat kibontakozását; nyomatékosítja, hogy a jogszabályok megfelelõ alkalmazásának biztosításához elengedhetetlen a végrehajtási hatóságok létrehozása; |
| --- | --- |

7.

e tekintetben sürgeti a keleti partnerség országait, hogy hozzák létre és szilárdítsák meg az elfogadott jogszabályok hatékony alkalmazásához és végrehajtásához szükséges megfelelõ igazgatási és szervezeti struktúrákat, és szükség esetén hozzák létre azokat a koordinációs és ellenõrzési mechanizmusokat, amelyek elõsegítik a közelítési folyamat kibontakozását; nyomatékosítja, hogy a jogszabályok megfelelõ alkalmazásának biztosításához elengedhetetlen a végrehajtási hatóságok létrehozása;

| 8. | kiemeli az igazságszolgáltatási reformok és a korrupció elleni harc fontosságát ebben a folyamatban; emlékeztet arra, hogy a decentralizált gazdasági rendszerekkel együtt járó körülmények között a jól mûködõ igazságszolgáltatási rendszernek mind az egyének mind a magánszférabeli jogalanyok számára viszonylagosan gyors hozzáférést kell biztosítania az igazságszolgáltatáshoz; |
| --- | --- |

8.

kiemeli az igazságszolgáltatási reformok és a korrupció elleni harc fontosságát ebben a folyamatban; emlékeztet arra, hogy a decentralizált gazdasági rendszerekkel együtt járó körülmények között a jól mûködõ igazságszolgáltatási rendszernek mind az egyének mind a magánszférabeli jogalanyok számára viszonylagosan gyors hozzáférést kell biztosítania az igazságszolgáltatáshoz;

| 9. | hangsúlyozza a vízumliberalizációs folyamat jelentõségét, amely nem pusztán elõsegíti a keleti partnerség országaiban a legszigorúbb elõírásoknak való megfelelést, hanem hozzájárul a gazdasági jogszabályok közelítésének sikerességéhez elengedhetetlen üzleti kultúra fejlesztéséhez is; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza a vízumliberalizációs folyamat jelentõségét, amely nem pusztán elõsegíti a keleti partnerség országaiban a legszigorúbb elõírásoknak való megfelelést, hanem hozzájárul a gazdasági jogszabályok közelítésének sikerességéhez elengedhetetlen üzleti kultúra fejlesztéséhez is;

| 10. | sürgeti a keleti partnerség országait, hogy hozzanak létre olyan a jogi és kereskedelmi szabályrendszert, amely a gazdasági szereplõk számára megvalósítja a jogbiztonságot és az átláthatóságot; |
| --- | --- |

10.

sürgeti a keleti partnerség országait, hogy hozzanak létre olyan a jogi és kereskedelmi szabályrendszert, amely a gazdasági szereplõk számára megvalósítja a jogbiztonságot és az átláthatóságot;

| 11. | ösztönzi bizonyos technikai és szakmai szervek létrehozását a magán- és a közszférában, amelyek többek között biztosítanák a vonatkozó jogszabályok alkalmazásának és a gazdasági folyamatok egészének polgári ellenõrzését; utal ennek kapcsán arra, hogy szükség van a szabályozási folyamat, a nyilvános konzultációk, valamint az intézkedések eredményeire vonatkozó rendszeres hatásvizsgálatok és független értékelések átláthatóságára; |
| --- | --- |

11.

ösztönzi bizonyos technikai és szakmai szervek létrehozását a magán- és a közszférában, amelyek többek között biztosítanák a vonatkozó jogszabályok alkalmazásának és a gazdasági folyamatok egészének polgári ellenõrzését; utal ennek kapcsán arra, hogy szükség van a szabályozási folyamat, a nyilvános konzultációk, valamint az intézkedések eredményeire vonatkozó rendszeres hatásvizsgálatok és független értékelések átláthatóságára;

| 12. | kiemeli a civil társadalmak és a nem kormányzati szervezetek részvételének fontosságát a gazdaság területén történõ jogközelítés elõsegítésében és úgy véli, hogy az Uniónak saját tapasztalatai és szakismeretei továbbításával, valamint pénzügyi eszközök felhasználásával mindebben támogatnia kell a keleti partnerség országait; |
| --- | --- |

12.

kiemeli a civil társadalmak és a nem kormányzati szervezetek részvételének fontosságát a gazdaság területén történõ jogközelítés elõsegítésében és úgy véli, hogy az Uniónak saját tapasztalatai és szakismeretei továbbításával, valamint pénzügyi eszközök felhasználásával mindebben támogatnia kell a keleti partnerség országait;

| 13. | kiemeli a gazdaság területén végrehajtott jogközelítés szociális dimenziójának jelentõségét, különösen azokon a területeken, ahol a gazdaságra vonatkozó jogszabályok hatással vannak a társadalmi, környezetvédelmi és fogyasztóvédelmi szakpolitikákra; felhívja a figyelmet arra, hogy olyan átfogóbb, garantált munkavállalói jogokat biztosító, a jobban képzett munkaerõre irányuló igényt figyelembe vevõ megközelítésre van szükség, amely hozzájárul a gazdasági reformok sikeréhez; |
| --- | --- |

13.

kiemeli a gazdaság területén végrehajtott jogközelítés szociális dimenziójának jelentõségét, különösen azokon a területeken, ahol a gazdaságra vonatkozó jogszabályok hatással vannak a társadalmi, környezetvédelmi és fogyasztóvédelmi szakpolitikákra; felhívja a figyelmet arra, hogy olyan átfogóbb, garantált munkavállalói jogokat biztosító, a jobban képzett munkaerõre irányuló igényt figyelembe vevõ megközelítésre van szükség, amely hozzájárul a gazdasági reformok sikeréhez;

| 14. | felkéri az Európai Uniót és a keleti partnerség országait, hogy teljes mértékben aknázzák ki a keleti partnerség 2. platformja („Gazdasági integráció és az uniós politikákhoz való közelítés”) nyújtotta lehetõségeket, amelyek gazdagítják a kétoldalú konzultációs folyamatokat és lehetõvé teszik az információk és a helyes gyakorlatok cseréjét; |
| --- | --- |

14.

felkéri az Európai Uniót és a keleti partnerség országait, hogy teljes mértékben aknázzák ki a keleti partnerség 2. platformja („Gazdasági integráció és az uniós politikákhoz való közelítés”) nyújtotta lehetõségeket, amelyek gazdagítják a kétoldalú konzultációs folyamatokat és lehetõvé teszik az információk és a helyes gyakorlatok cseréjét;

| 15. | kiemeli szerepét a keleti partnerség országaiban a gazdaságra vonatkozó nemzeti jogszabályok uniós jogszabályokkal történõ közelítési folyamatának ellenõrzésében, elõmozdításában és segítésében; |
| --- | --- |

15.

kiemeli szerepét a keleti partnerség országaiban a gazdaságra vonatkozó nemzeti jogszabályok uniós jogszabályokkal történõ közelítési folyamatának ellenõrzésében, elõmozdításában és segítésében;

A gazdasági jogszabályok közelítésének uniós megközelítése: pénzügyi és technikai segítségnyújtás, a végrehajtás nyomon követése

| 16. | felkéri az Európai Uniót, hogy a 2014–2020 közötti idõszakra vonatkozó következõ többéves pénzügyi keretben növelje a keleti partnerség országainak nyújtott költségvetési támogatást; üdvözli a Bizottságnak azon szándékát, hogy kidolgozza a keleti partnerség kiemelt kezdeményezéseinek második generációját és arra szólít fel, hogy a vilniusi csúcstalálkozón fogadjanak el olyan új és látható kezdeményezéseket, amelyek célja a gazdasági együttmûködés fejlesztésének támogatása; |
| --- | --- |

16.

felkéri az Európai Uniót, hogy a 2014–2020 közötti idõszakra vonatkozó következõ többéves pénzügyi keretben növelje a keleti partnerség országainak nyújtott költségvetési támogatást; üdvözli a Bizottságnak azon szándékát, hogy kidolgozza a keleti partnerség kiemelt kezdeményezéseinek második generációját és arra szólít fel, hogy a vilniusi csúcstalálkozón fogadjanak el olyan új és látható kezdeményezéseket, amelyek célja a gazdasági együttmûködés fejlesztésének támogatása;

| 17. | kéri a Bizottságot, hogy segítse elõ a végsõ célként kitûzött vízummentes rendszer megvalósításához elengedhetetlen vízumliberalizációs folyamatot a keleti partnerség országaiban; |
| --- | --- |

17.

kéri a Bizottságot, hogy segítse elõ a végsõ célként kitûzött vízummentes rendszer megvalósításához elengedhetetlen vízumliberalizációs folyamatot a keleti partnerség országaiban;

| 18. | hangsúlyozza, hogy szükség van a „többet többért” elv alkalmazásának biztosítására, mivel ez fontos eszköze a keleti partnerség országai által az uniós normákkal és értékekkel való összehangolás irányába tett haladás elismerésének és további támogatásának; |
| --- | --- |

18.

hangsúlyozza, hogy szükség van a „többet többért” elv alkalmazásának biztosítására, mivel ez fontos eszköze a keleti partnerség országai által az uniós normákkal és értékekkel való összehangolás irányába tett haladás elismerésének és további támogatásának;

| 19. | hisz benne, hogy a keleti partnerség egyes országainak maguknak kell eldönteni, hogy milyen ágazati prioritásokat jelölnek ki, azonban az Uniónak javaslatokat kell tennie az elsõ intézkedésekre és az egyes ágazatokban bevezetendõ kulcsfontosságú intézkedésekre, abból kiindulva, hogy bizonyos területek, például a társasági jog, minden modern gazdaság alapvetõ építõelemének tekintendõk; |
| --- | --- |

19.

hisz benne, hogy a keleti partnerség egyes országainak maguknak kell eldönteni, hogy milyen ágazati prioritásokat jelölnek ki, azonban az Uniónak javaslatokat kell tennie az elsõ intézkedésekre és az egyes ágazatokban bevezetendõ kulcsfontosságú intézkedésekre, abból kiindulva, hogy bizonyos területek, például a társasági jog, minden modern gazdaság alapvetõ építõelemének tekintendõk;

| 20. | ösztönzi az Uniót arra, hogy nyújtson segítséget a keleti partnerség országainak a vonatkozó jogszabályok fokozatos közelítésére, hatékony alkalmazására és végrehajtására vonatkozó stratégiáik megtervezésében, különös tekintettel a jogszabályi területek közelítésének sorrendjére és a végrehajtásukhoz szükséges feltételekre; ezzel együtt hangsúlyozza, hogy az Uniónak figyelembe kell vennie a keleti partnerség minden egyes országának egyedi gazdasági körülményeit, különösen azon esetekben, ahol azok hatással lehetnek a jogközelítés kívánatos menetrendjére; ezzel összefüggésben említést tesz az uniós tanácsadó csoport gyümölcsözõ munkájáról és sürgeti a Bizottságot, hogy az országokkal és partnerekkel konzultálva fejlessze tovább a segítségnyújtás e formáját; |
| --- | --- |

20.

ösztönzi az Uniót arra, hogy nyújtson segítséget a keleti partnerség országainak a vonatkozó jogszabályok fokozatos közelítésére, hatékony alkalmazására és végrehajtására vonatkozó stratégiáik megtervezésében, különös tekintettel a jogszabályi területek közelítésének sorrendjére és a végrehajtásukhoz szükséges feltételekre; ezzel együtt hangsúlyozza, hogy az Uniónak figyelembe kell vennie a keleti partnerség minden egyes országának egyedi gazdasági körülményeit, különösen azon esetekben, ahol azok hatással lehetnek a jogközelítés kívánatos menetrendjére; ezzel összefüggésben említést tesz az uniós tanácsadó csoport gyümölcsözõ munkájáról és sürgeti a Bizottságot, hogy az országokkal és partnerekkel konzultálva fejlessze tovább a segítségnyújtás e formáját;

| 21. | jelzi, hogy fokozottan koordinálni kell a már létezõ uniós segítségnyújtást; rámutat arra, hogy a segítségnyújtást meg kell erõsíteni, koherensebbé kell tenni és szükség esetén ki kell egészíteni; kiemeli, hogy külön figyelmet kell fordítani a tagállamok technikai segítségnyújtása szorosabb összehangolására és az abban rejlõ lehetõségek megvalósítására; ebben a tekintetben sürgeti az Unió tagállamait ‒ különösen azokat (a legújabbakat), amelyekben a közelmúltban zajlott le a jogszabályok közelítésének folyamata ‒, hogy szakértelmük és a helyes gyakorlatok megosztásával aktívabban vegyenek részt a folyamatokban; |
| --- | --- |

21.

jelzi, hogy fokozottan koordinálni kell a már létezõ uniós segítségnyújtást; rámutat arra, hogy a segítségnyújtást meg kell erõsíteni, koherensebbé kell tenni és szükség esetén ki kell egészíteni; kiemeli, hogy külön figyelmet kell fordítani a tagállamok technikai segítségnyújtása szorosabb összehangolására és az abban rejlõ lehetõségek megvalósítására; ebben a tekintetben sürgeti az Unió tagállamait ‒ különösen azokat (a legújabbakat), amelyekben a közelmúltban zajlott le a jogszabályok közelítésének folyamata ‒, hogy szakértelmük és a helyes gyakorlatok megosztásával aktívabban vegyenek részt a folyamatokban;

| 22. | javasolja egy információcsere hivatal létrehozását a jövõben (a Bizottság által a több országra kiterjedõ PHARE-program támogatásával létrehozott hivatal példáját követve); rámutat, hogy a hivatalnak elõ kell segítenie a támogatások elosztását, adatbázist kell építenie és egyfajta elszámolóházként kell mûködnie, ahol a segítségnyújtás iránti kéréseket megfelelõ tanácsadással és szakértelemmel támogathatják; |
| --- | --- |

22.

javasolja egy információcsere hivatal létrehozását a jövõben (a Bizottság által a több országra kiterjedõ PHARE-program támogatásával létrehozott hivatal példáját követve); rámutat, hogy a hivatalnak elõ kell segítenie a támogatások elosztását, adatbázist kell építenie és egyfajta elszámolóházként kell mûködnie, ahol a segítségnyújtás iránti kéréseket megfelelõ tanácsadással és szakértelemmel támogathatják;

| 23. | megjegyzi, hogy a jogközelítést különleges, az adott körülményekhez igazított technikai segítségnyújtási intézkedések segítségével kell megszervezni és támogatni; véleménye szerint mindenképpen figyelembe kell venni, hogy mind az Unióban, mind a keleti partnerség országaiban korlátozottak a közelítésre fordítható források, ezért azokat azokra a területekre kell irányítani, ahol a legjobb eredmények várhatók; |
| --- | --- |

23.

megjegyzi, hogy a jogközelítést különleges, az adott körülményekhez igazított technikai segítségnyújtási intézkedések segítségével kell megszervezni és támogatni; véleménye szerint mindenképpen figyelembe kell venni, hogy mind az Unióban, mind a keleti partnerség országaiban korlátozottak a közelítésre fordítható források, ezért azokat azokra a területekre kell irányítani, ahol a legjobb eredmények várhatók;

| 24. | sürgeti az Uniót, hogy továbbra is támogassa a vonatkozó jogszabályok megalkotásához szükséges intézményi kapacitásfejlesztést a keleti partnerség országaiban; ösztönzi a jelentõs uniós eszközök (például a technikai segítségnyújtás és információcsere eszköz ‒ TAIEX ‒, az átfogó intézményfejlesztési program, az ikerintézményi program stb.) átfogóbb felhasználását; számít az átfogó intézményfejlesztési program megerõsítésére az új pénzügyi tervek keretében; |
| --- | --- |

24.

sürgeti az Uniót, hogy továbbra is támogassa a vonatkozó jogszabályok megalkotásához szükséges intézményi kapacitásfejlesztést a keleti partnerség országaiban; ösztönzi a jelentõs uniós eszközök (például a technikai segítségnyújtás és információcsere eszköz ‒ TAIEX ‒, az átfogó intézményfejlesztési program, az ikerintézményi program stb.) átfogóbb felhasználását; számít az átfogó intézményfejlesztési program megerõsítésére az új pénzügyi tervek keretében;

| 25. | sürgeti az Európai Uniót, hogy emelje ki a jogszabályok hatékonnyá tételének fontosságát, hogy az ebbõl származó számos elõny eljusson az érintett társadalmakhoz és hozzájáruljon az uniós normákkal való további harmonizációhoz; ezért felhívja a figyelmet arra, hogy a nemzeti jogszabályok elfogadását követõen biztosítani kell azok alkalmazásának és végrehajtásának megbízható uniós nyomon követését; |
| --- | --- |

25.

sürgeti az Európai Uniót, hogy emelje ki a jogszabályok hatékonnyá tételének fontosságát, hogy az ebbõl származó számos elõny eljusson az érintett társadalmakhoz és hozzájáruljon az uniós normákkal való további harmonizációhoz; ezért felhívja a figyelmet arra, hogy a nemzeti jogszabályok elfogadását követõen biztosítani kell azok alkalmazásának és végrehajtásának megbízható uniós nyomon követését;

| 26. | megjegyzi, hogy a gazdasági szférához kapcsolódó egyéb területeken (például szociális és környezetvédelmi intézkedések) is bátorítani kell a jogközelítést és ezek a területek különálló kezdeményezések tárgyává válhatnak; meggyõzõdése, hogy az Uniónak integráltabb megközelítést kell biztosítania annak elismeréseképpen, hogy a gazdasági és társadalmi fejlõdés kölcsönösen összefügg; |
| --- | --- |

26.

megjegyzi, hogy a gazdasági szférához kapcsolódó egyéb területeken (például szociális és környezetvédelmi intézkedések) is bátorítani kell a jogközelítést és ezek a területek különálló kezdeményezések tárgyává válhatnak; meggyõzõdése, hogy az Uniónak integráltabb megközelítést kell biztosítania annak elismeréseképpen, hogy a gazdasági és társadalmi fejlõdés kölcsönösen összefügg;

| 27. | felkéri az Uniót, hogy (például fehér könyv formájában) készítsen részletes ajánlásokat a keleti partnerség országainak az egyes területekre vonatkozóan a jogközelítés megvalósításáról és végrehajtásáról; megjegyzi, hogy az ajánlások legyenek informálisak és tanácsadó jellegûek; |
| --- | --- |

27.

felkéri az Uniót, hogy (például fehér könyv formájában) készítsen részletes ajánlásokat a keleti partnerség országainak az egyes területekre vonatkozóan a jogközelítés megvalósításáról és végrehajtásáról; megjegyzi, hogy az ajánlások legyenek informálisak és tanácsadó jellegûek;

| 28. | úgy ítéli meg, hogy az Uniónak figyelembe kell vennie a keleti partnerség egyes országainak sajátos körülményeit és azt, hogy a partnerség többi országához képest a gazdasági integráció, a jogharmonizáció és a végrehajtási politika kibontakozása, továbbá az együttmûködés elmélyítésére való készen állás mely szakaszában vannak, és azt javasolja, hogy az Unió a keleti partnerség egyes országainak szándékát és érdekeit szem elõtt tartva egyedi megközelítésekre alapozva járjon el; |
| --- | --- |

28.

úgy ítéli meg, hogy az Uniónak figyelembe kell vennie a keleti partnerség egyes országainak sajátos körülményeit és azt, hogy a partnerség többi országához képest a gazdasági integráció, a jogharmonizáció és a végrehajtási politika kibontakozása, továbbá az együttmûködés elmélyítésére való készen állás mely szakaszában vannak, és azt javasolja, hogy az Unió a keleti partnerség egyes országainak szándékát és érdekeit szem elõtt tartva egyedi megközelítésekre alapozva járjon el;

| 29. | utasítja társelnökeit, hogy továbbítsák ezt az állásfoglalást az Európai Parlament elnökének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai fõképviselõjének, az Európai Külügyi Szolgálatnak, valamint a tagállamok és a keleti partnerség országai kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

29.

utasítja társelnökeit, hogy továbbítsák ezt az állásfoglalást az Európai Parlament elnökének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai fõképviselõjének, az Európai Külügyi Szolgálatnak, valamint a tagállamok és a keleti partnerség országai kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  Brüsszelben, 2013. május 28-án fogadták el.

(2)  HL L 310., 2006.11.9., 1 o.

(3)  2011/0405(COD), 2011.12.7.

(4)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0576.

(5)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0153.

(6)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0276.

---

| 19.11.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 338/15 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 338/15

---

ÁLLÁSFOGLALÁS (1)

a kelet-európai partnerországok és az uniós országok energiapiacai közötti harmonizáció kapcsán az energiabiztonságról

2013/C 338/03

AZ EURONEST PARLAMENTI KÖZGYŰLÉS,

| — | tekintettel az EURONEST Parlamenti Közgyűlés 2011. május 3-i alapító okiratára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EURONEST Parlamenti Közgyűlés 2011. május 3-i alapító okiratára,

| — | tekintettel a keleti partnerséggel foglalkozó, 2011. szeptember 29–30-i varsói csúcstalálkozó következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a keleti partnerséggel foglalkozó, 2011. szeptember 29–30-i varsói csúcstalálkozó következtetéseire,

| — | tekintettel a Déli Gázfolyosóval foglalkozó, 2009. május 8-i prágai csúcstalálkozó résztvevői által kiadott nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Déli Gázfolyosóval foglalkozó, 2009. május 8-i prágai csúcstalálkozó résztvevői által kiadott nyilatkozatra,

| — | tekintettel „A 2011–2020-as időszakra vonatkozó új európai energiastratégia felé” című, 2010. november 25-i európai parlamenti állásfoglalásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel „A 2011–2020-as időszakra vonatkozó új európai energiastratégia felé” című, 2010. november 25-i európai parlamenti állásfoglalásra,

| — | tekintettel az „Energiapolitikai együttműködés kezdeményezéséről a határainkon túli partnerekkel: a biztonságos, fenntartható és versenyképes energiaellátás stratégiai megközelítése” című dokumentumról szóló, 2012. június 12-i európai parlamenti állásfoglalásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Energiapolitikai együttműködés kezdeményezéséről a határainkon túli partnerekkel: a biztonságos, fenntartható és versenyképes energiaellátás stratégiai megközelítése” című dokumentumról szóló, 2012. június 12-i európai parlamenti állásfoglalásra,

| — | tekintettel „Az energiára vonatkozó közös európai külpolitika felé” című, 2007. szeptember 11-i európai parlamenti állásfoglalásra (2007/2000(INI)), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az energiára vonatkozó közös európai külpolitika felé” című, 2007. szeptember 11-i európai parlamenti állásfoglalásra (2007/2000(INI)),

| — | tekintettel az Európai Unió Tanácsának az uniós energiapolitika külkapcsolati szempontjainak megerősítéséről szóló, 2011. november 24-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Tanácsának az uniós energiapolitika külkapcsolati szempontjainak megerősítéséről szóló, 2011. november 24-i következtetéseire,

| — | tekintettel az Európai Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője és a Bizottság „Keleti partnerség: A 2013. évi őszi csúcstalálkozó ütemterve” című, 2012. május 15-i közös közleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője és a Bizottság „Keleti partnerség: A 2013. évi őszi csúcstalálkozó ütemterve” című, 2012. május 15-i közös közleményére,

| — | tekintettel „Az energiapolitika második stratégiai felülvizsgálata” című, 2008. november 13-i bizottsági közleményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az energiapolitika második stratégiai felülvizsgálata” című, 2008. november 13-i bizottsági közleményre,

| — | tekintettel az „Energiainfrastruktúra-prioritások 2020-ig és azt követően – Az integrált európai energiahálózat programterve” című, 2010. november 17-i bizottsági közleményre és a 2020-ig tartó időszakban és azt követően érvényesülő energiainfrastruktúra-prioritásokról szóló, 2011. július 5-i európai parlamenti állásfoglalásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Energiainfrastruktúra-prioritások 2020-ig és azt követően – Az integrált európai energiahálózat programterve” című, 2010. november 17-i bizottsági közleményre és a 2020-ig tartó időszakban és azt követően érvényesülő energiainfrastruktúra-prioritásokról szóló, 2011. július 5-i európai parlamenti állásfoglalásra,

| — | tekintettel az energiaellátás-biztonságról és a nemzetközi együttműködésről – „Uniós energiapolitika: partnerkapcsolatok fenntartása határainkon túl” című 2011. szeptember 7-i bizottsági közleményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az energiaellátás-biztonságról és a nemzetközi együttműködésről – „Uniós energiapolitika: partnerkapcsolatok fenntartása határainkon túl” című 2011. szeptember 7-i bizottsági közleményre,

| — | tekintettel „A belső energiapiac működőképessé tételéről” szóló, 2012. november 15-i bizottsági közleményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel „A belső energiapiac működőképessé tételéről” szóló, 2012. november 15-i bizottsági közleményre,

| — | tekintettel Örményország, Azerbajdzsán, Belarusz, Grúzia, Moldova és Ukrajna a 2020 és 2030 közötti időszakra vonatkozó nemzeti energiastratégiai dokumentumaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel Örményország, Azerbajdzsán, Belarusz, Grúzia, Moldova és Ukrajna a 2020 és 2030 közötti időszakra vonatkozó nemzeti energiastratégiai dokumentumaira,

| — | tekintettel a keleti partnerség 2012–2013 közötti időszakra szóló munkaprogramjára (3. platform – Energiabiztonság), |
| --- | --- |

—

tekintettel a keleti partnerség 2012–2013 közötti időszakra szóló munkaprogramjára (3. platform – Energiabiztonság),

| — | tekintettel az Euronest Parlamenti Közgyűlés „az energiabiztonságról, a megújuló energiáról, az energiahatékonyságról és az energetikai infrastruktúráról: fejlemények a keleti partnerségben és az uniós országokban” című, 2012. április 3-i állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Euronest Parlamenti Közgyűlés „az energiabiztonságról, a megújuló energiáról, az energiahatékonyságról és az energetikai infrastruktúráról: fejlemények a keleti partnerségben és az uniós országokban” című, 2012. április 3-i állásfoglalására,

| — | tekintettel az Energiaközösség tevékenységeiről szóló, az Európai Parlamenthez és a nemzeti parlamentekhez intézett 2011. évi éves jelentésre, és az Energiaközösségről szóló szerződés keretébe tartozó vívmányok végrehajtásáról szóló, 2012. szeptember 1-jei éves jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Energiaközösség tevékenységeiről szóló, az Európai Parlamenthez és a nemzeti parlamentekhez intézett 2011. évi éves jelentésre, és az Energiaközösségről szóló szerződés keretébe tartozó vívmányok végrehajtásáról szóló, 2012. szeptember 1-jei éves jelentésre,

| A. | mivel a keleti partnerség célja az energiabiztonság megerősítése a hosszú távú, stabil és biztonságos energiaszállítás és -tranzit érdekében folytatott együttműködésen keresztül, többek között a szabályozás javítása, az energiahatékonyság és a megújuló energiaforrások fokozottabb használata által; |
| --- | --- |

A.

mivel a keleti partnerség célja az energiabiztonság megerősítése a hosszú távú, stabil és biztonságos energiaszállítás és -tranzit érdekében folytatott együttműködésen keresztül, többek között a szabályozás javítása, az energiahatékonyság és a megújuló energiaforrások fokozottabb használata által;

| B. | mivel a globális energetikai és környezetvédelmi kihívások közös és az együttműködést előmozdító, nemzetközi szintű stratégiák kidolgozását teszi szükségessé; mivel az EU és a kelet-európai partnerek hasonló politikai kihívásokkal szembesülnek az energetikai ágazatban a kibocsátások csökkentése, a jelenlegi energiaforrások közötti megfelelő egyensúly kialakítása, a megbízható és biztonságos energiaellátás biztosítása, valamint az energiafogyasztásnak különösen az energiahatékonyság növelése által történő ésszerűsítése tekintetében; |
| --- | --- |

B.

mivel a globális energetikai és környezetvédelmi kihívások közös és az együttműködést előmozdító, nemzetközi szintű stratégiák kidolgozását teszi szükségessé; mivel az EU és a kelet-európai partnerek hasonló politikai kihívásokkal szembesülnek az energetikai ágazatban a kibocsátások csökkentése, a jelenlegi energiaforrások közötti megfelelő egyensúly kialakítása, a megbízható és biztonságos energiaellátás biztosítása, valamint az energiafogyasztásnak különösen az energiahatékonyság növelése által történő ésszerűsítése tekintetében;

| C. | mivel a jogalkotók által az energiapolitikák és az energetikai szabályok, valamint az energiapiacokra vonatkozó keretfeltételek formálása terén betöltött szerep alapvető fontosságú a hazai erőforrások hatékony kiaknázásához, hogy biztosíthassák a megfizethető energiaárakat, jelentős mértékben csökkenthessék az energiatermelés és az energiafogyasztás által az éghajlatra és a környezetre gyakorolt hatásokat, valamint méltányos kereskedelmi kapcsolatokat hozzanak létre; |
| --- | --- |

C.

mivel a jogalkotók által az energiapolitikák és az energetikai szabályok, valamint az energiapiacokra vonatkozó keretfeltételek formálása terén betöltött szerep alapvető fontosságú a hazai erőforrások hatékony kiaknázásához, hogy biztosíthassák a megfizethető energiaárakat, jelentős mértékben csökkenthessék az energiatermelés és az energiafogyasztás által az éghajlatra és a környezetre gyakorolt hatásokat, valamint méltányos kereskedelmi kapcsolatokat hozzanak létre;

| D. | mivel az uniós tagállamok és a kelet-európai partnerek a jövőben függetlenebbé válnak, és a keleti partnerség keretében jelentőségteljes párbeszédbe kezdtek az energiapolitikáknak a jövőbeni igények kielégítése érdekében történő fejlesztéséről; mivel az EU és az érintett kelet-európai partnerek közötti jövőbeni kétoldalú társulási megállapodások – köztük a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térségekről szóló megállapodások – az energiakereskedelem elősegítése érdekében fontos energetikai komponenssel fognak rendelkezni; |
| --- | --- |

D.

mivel az uniós tagállamok és a kelet-európai partnerek a jövőben függetlenebbé válnak, és a keleti partnerség keretében jelentőségteljes párbeszédbe kezdtek az energiapolitikáknak a jövőbeni igények kielégítése érdekében történő fejlesztéséről; mivel az EU és az érintett kelet-európai partnerek közötti jövőbeni kétoldalú társulási megállapodások – köztük a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térségekről szóló megállapodások – az energiakereskedelem elősegítése érdekében fontos energetikai komponenssel fognak rendelkezni;

| E. | mivel az elmúlt években fokozódott a keleti partnerség keretében az energiapolitikáról folytatatott regionális párbeszéd, amely az energiapiacok konvergenciájának, az energiaellátás és az energiatranzit diverzifikálásának, a fenntartható energiaforrások fejlesztésének, valamint a közös és regionális érdekeltségű infrastruktúráknak a kérdésére terjedt ki; |
| --- | --- |

E.

mivel az elmúlt években fokozódott a keleti partnerség keretében az energiapolitikáról folytatatott regionális párbeszéd, amely az energiapiacok konvergenciájának, az energiaellátás és az energiatranzit diverzifikálásának, a fenntartható energiaforrások fejlesztésének, valamint a közös és regionális érdekeltségű infrastruktúráknak a kérdésére terjedt ki;

| F. | mivel az EU és a kelet-európai partnerországok energiapiacai országonként jelentős mértékben eltérőek, habár az esetek többségében olyan helyzet folyományai, amelyben az energiaszállítás és az energiaelosztás állami szereplői meghatározó szerepet töltöttek be; mivel az energiaköltségek és az energiaforrások politikai döntések befolyásolására történő alkalmazása nagymértékben változhat a tagállamok és a kelet-európai partnerek között; mivel a kelet-európai és a dél-kaukázusi országok többségének energiagazdasága szorosan összefonódott a volt Szovjetunióval, és kőolaj- és földgáz-felhasználásuk tekintetében jelenleg is nagymértékben függnek az Oroszországi Föderációból érkező behozataltól; |
| --- | --- |

F.

mivel az EU és a kelet-európai partnerországok energiapiacai országonként jelentős mértékben eltérőek, habár az esetek többségében olyan helyzet folyományai, amelyben az energiaszállítás és az energiaelosztás állami szereplői meghatározó szerepet töltöttek be; mivel az energiaköltségek és az energiaforrások politikai döntések befolyásolására történő alkalmazása nagymértékben változhat a tagállamok és a kelet-európai partnerek között; mivel a kelet-európai és a dél-kaukázusi országok többségének energiagazdasága szorosan összefonódott a volt Szovjetunióval, és kőolaj- és földgáz-felhasználásuk tekintetében jelenleg is nagymértékben függnek az Oroszországi Föderációból érkező behozataltól;

| G. | mivel számos uniós tagállamban és a kelet-európai partnerországok többségében az energiapiacok koncentráltak maradnak, azaz rendkívül korlátozott számú energiabeszállító, illetve szállításirendszer- és elosztásirendszer-üzemeltető van jelen; mivel a korábbi politikák erőteljesen az energiaellátás növelésére összpontosítottak, és kevésbé a keresletre; |
| --- | --- |

G.

mivel számos uniós tagállamban és a kelet-európai partnerországok többségében az energiapiacok koncentráltak maradnak, azaz rendkívül korlátozott számú energiabeszállító, illetve szállításirendszer- és elosztásirendszer-üzemeltető van jelen; mivel a korábbi politikák erőteljesen az energiaellátás növelésére összpontosítottak, és kevésbé a keresletre;

| H. | mivel az EU célul tűzte ki, illetve elkötelezett amellett, hogy 2014-ig egy teljes mértékben integrált energiapiacot hozzon létre gazdasági versenyképességének növelésére irányuló átfogó stratégiájának egyik lényeges eszközeként, miközben előrehaladást ér el az alacsony kibocsátású gazdaságba való átmenet terén; |
| --- | --- |

H.

mivel az EU célul tűzte ki, illetve elkötelezett amellett, hogy 2014-ig egy teljes mértékben integrált energiapiacot hozzon létre gazdasági versenyképességének növelésére irányuló átfogó stratégiájának egyik lényeges eszközeként, miközben előrehaladást ér el az alacsony kibocsátású gazdaságba való átmenet terén;

| I. | mivel a 2009-ben elfogadott harmadik energiacsomag végrehajtásával EU részt vett a villamosenergia- és földgázpiacok liberalizációjában, amely kulcsfontosságú elemként írja elő a szállításirendszer-üzemeltetés és az energiaellátás szétválasztását és a „harmadik felek hozzáférésének” elvét, amely a földgáz- és villamosenergia-szolgáltatók számára biztosítja a szállítóhálózathoz való megkülönböztetéstől mentes hozzáféréshez való jogot; mivel a tagállamok a fokozatosan liberalizált piacokra építve kihasználták az energiakereskedelem fokozódásának előnyeit, és az energia nagykereskedelmi árainak nagyobb fokú konvergenciáját tapasztalták annak ellenére, hogy a fent említett csomag nemzetközi és nemzeti szintű, teljes körű végrehajtását tekintve még mindig kihívásokkal szembesülnek; |
| --- | --- |

I.

mivel a 2009-ben elfogadott harmadik energiacsomag végrehajtásával EU részt vett a villamosenergia- és földgázpiacok liberalizációjában, amely kulcsfontosságú elemként írja elő a szállításirendszer-üzemeltetés és az energiaellátás szétválasztását és a „harmadik felek hozzáférésének” elvét, amely a földgáz- és villamosenergia-szolgáltatók számára biztosítja a szállítóhálózathoz való megkülönböztetéstől mentes hozzáféréshez való jogot; mivel a tagállamok a fokozatosan liberalizált piacokra építve kihasználták az energiakereskedelem fokozódásának előnyeit, és az energia nagykereskedelmi árainak nagyobb fokú konvergenciáját tapasztalták annak ellenére, hogy a fent említett csomag nemzetközi és nemzeti szintű, teljes körű végrehajtását tekintve még mindig kihívásokkal szembesülnek;

| J. | mivel a szabályozási együttműködés és a konvergencia alapvető fontosságúak az energiapiacok további integrációjának és összekapcsolásának megvalósításához, valamint ahhoz, hogy az EU és a kelet-európai partnerországok energiaipari szereplői között – tisztességes és megbízható feltételek mellett – kereskedelmi kapcsolatokat alakítsanak ki; mivel a villamosenergia- és földgázpiacokra vonatkozó műszaki és működési szabályok harmonizálása további intézményi együttműködést kíván meg; |
| --- | --- |

J.

mivel a szabályozási együttműködés és a konvergencia alapvető fontosságúak az energiapiacok további integrációjának és összekapcsolásának megvalósításához, valamint ahhoz, hogy az EU és a kelet-európai partnerországok energiaipari szereplői között – tisztességes és megbízható feltételek mellett – kereskedelmi kapcsolatokat alakítsanak ki; mivel a villamosenergia- és földgázpiacokra vonatkozó műszaki és működési szabályok harmonizálása további intézményi együttműködést kíván meg;

| K. | mivel az Energia Charta Egyezmény, amelynek valamennyi tagállam és kelet-európai partner aláíró fele, az energetikai együttműködést szolgáló nemzetközi fórum létrehozását írja elő, és értékes szerepet tölt be az energiabiztonság nemzetközi jogi alapjának felépítésében, a nyitott és versengő piacok és a fenntartható fejlődés elveire alapozva; mivel az Energiaközösségről szóló szerződés meghatározta a teljes mértékben integrált regionális energiapiac létrehozásának alapjait, amely kedvez a fenntartható fejlődésnek és a beruházásoknak az EU és Európa délkeleti és keleti részét képviselő kilenc szerződő fél között; |
| --- | --- |

K.

mivel az Energia Charta Egyezmény, amelynek valamennyi tagállam és kelet-európai partner aláíró fele, az energetikai együttműködést szolgáló nemzetközi fórum létrehozását írja elő, és értékes szerepet tölt be az energiabiztonság nemzetközi jogi alapjának felépítésében, a nyitott és versengő piacok és a fenntartható fejlődés elveire alapozva; mivel az Energiaközösségről szóló szerződés meghatározta a teljes mértékben integrált regionális energiapiac létrehozásának alapjait, amely kedvez a fenntartható fejlődésnek és a beruházásoknak az EU és Európa délkeleti és keleti részét képviselő kilenc szerződő fél között;

| L. | mivel 271 millió eurós költségvetést irányoztak elő a kelet-európai energetikai partnerek uniós pénzügyi támogatására a 2007–2011 közötti időszakra szóló Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz (ENPI) keretében, ideértve az INOGATE nemzetközi energetikai együttműködési programot és a Szomszédsági Beruházási Keretet (NIF) is, amely elősegítette az Európai Beruházási Bank és az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank által stratégiai energetikai infrastruktúrák építésére nyújtott kölcsönöket; |
| --- | --- |

L.

mivel 271 millió eurós költségvetést irányoztak elő a kelet-európai energetikai partnerek uniós pénzügyi támogatására a 2007–2011 közötti időszakra szóló Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz (ENPI) keretében, ideértve az INOGATE nemzetközi energetikai együttműködési programot és a Szomszédsági Beruházási Keretet (NIF) is, amely elősegítette az Európai Beruházási Bank és az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank által stratégiai energetikai infrastruktúrák építésére nyújtott kölcsönöket;

| M. | mivel a kelet-európai földgáztermelő országok biztonságos és hatékony útvonalakat keresnek a földgáz Európába történő közvetlen kiviteléhez, ami a geopolitikai helyzetükhöz kapcsolódóan komoly politikai kockázatokkal járhat számukra, de hozzájárulna a régió hosszú távú stabilitásához; |
| --- | --- |

M.

mivel a kelet-európai földgáztermelő országok biztonságos és hatékony útvonalakat keresnek a földgáz Európába történő közvetlen kiviteléhez, ami a geopolitikai helyzetükhöz kapcsolódóan komoly politikai kockázatokkal járhat számukra, de hozzájárulna a régió hosszú távú stabilitásához;

| N. | mivel jelentős energiaimportőrként az EU-nak diverzifikálnia kell az energiaforrásokat és a szállítási útvonalakat; mivel az energiatermelő kelet-európai partnerországoknak fogyasztóik diverzifikálására van szükségük; |
| --- | --- |

N.

mivel jelentős energiaimportőrként az EU-nak diverzifikálnia kell az energiaforrásokat és a szállítási útvonalakat; mivel az energiatermelő kelet-európai partnerországoknak fogyasztóik diverzifikálására van szükségük;

| O. | mivel az EU tesz a földgázellátás diverzifikálásának előmozdításáért, a kelet-európai régió földgáztermelő és tranzitországaival való hosszú távú kapcsolatok kialakításáért, valamint azért, hogy az energiaellátást a Déli Gázfolyosó megvalósításának elősegítésével, azaz az EU piacának a világ egyik legnagyobb földgázkészleteivel való összekapcsolásával biztosítsa; |
| --- | --- |

O.

mivel az EU tesz a földgázellátás diverzifikálásának előmozdításáért, a kelet-európai régió földgáztermelő és tranzitországaival való hosszú távú kapcsolatok kialakításáért, valamint azért, hogy az energiaellátást a Déli Gázfolyosó megvalósításának elősegítésével, azaz az EU piacának a világ egyik legnagyobb földgázkészleteivel való összekapcsolásával biztosítsa;

Koherens megközelítések kialakítása az EU és kelet-európai partnereinek energiapolitikájában

| 1. | hangsúlyozza időtálló és koherens energiastratégiák kialakításának fontosságát az EU-ban és kelet-európai partnerországaiban az alacsony kibocsátású, az éghajlatra és a környezetre korlátozott hatást gyakorló, valamint a biztonságos, fenntartható és megfizethető energiát előmozdító energiarendszerek felé történő elmozdulás érdekében, az energiafogyasztók javát szolgálva; |
| --- | --- |

1.

hangsúlyozza időtálló és koherens energiastratégiák kialakításának fontosságát az EU-ban és kelet-európai partnerországaiban az alacsony kibocsátású, az éghajlatra és a környezetre korlátozott hatást gyakorló, valamint a biztonságos, fenntartható és megfizethető energiát előmozdító energiarendszerek felé történő elmozdulás érdekében, az energiafogyasztók javát szolgálva;

| 2. | felszólítja az Európai Unió Tanácsát és a kelet-európai partnerországok kormányait annak biztosítására, hogy az energiabiztonsági együttműködést egyértelműen prioritásként határozzák meg a keleti partnerség és a 2014–2020 közötti időszakra szóló európai szomszédságpolitika keretében; arra számít, hogy a 2013 novemberében Vilniusban megrendezésre kerülő harmadik keleti partnerségi csúcstalálkozó lendületet ad az energetika terén megvalósuló fokozott együttműködéshez, összhangban a partnerség jövőképében meghatározott központi témákkal, nevezetesen a demokrácia és az emberi jogok, a politikai társulás, a gazdasági integráció és a polgárok mobilitásának tiszteletben tartásával; |
| --- | --- |

2.

felszólítja az Európai Unió Tanácsát és a kelet-európai partnerországok kormányait annak biztosítására, hogy az energiabiztonsági együttműködést egyértelműen prioritásként határozzák meg a keleti partnerség és a 2014–2020 közötti időszakra szóló európai szomszédságpolitika keretében; arra számít, hogy a 2013 novemberében Vilniusban megrendezésre kerülő harmadik keleti partnerségi csúcstalálkozó lendületet ad az energetika terén megvalósuló fokozott együttműködéshez, összhangban a partnerség jövőképében meghatározott központi témákkal, nevezetesen a demokrácia és az emberi jogok, a politikai társulás, a gazdasági integráció és a polgárok mobilitásának tiszteletben tartásával;

| 3. | támogatja a keleti partnerség energiabiztonsággal foglalkozó platformjának célkitűzéseit és erőfeszítéseit, és javasolja, hogy az uniós tagállamok és a kelet-európai partnerek tegyenek lépéseket a platformnak az európai energiapiacok integrációjához kapcsolódó fejlesztési tevékenységeiben való intenzívebb részvétel, illetve e tevékenységek előnyeinek teljes körű kihasználása érdekében; ösztönzi az uniós tagállamokat és a kelet-európai partnereket, hogy tágítsák ki partnerségük kereteit azáltal, hogy Energia Charta Konferenciához és az energiával és az éghajlatváltozással foglalkozó más nemzetközi szervezetekhez hasonló nemzetközi fórumokon közös álláspontokat határoznak meg; |
| --- | --- |

3.

támogatja a keleti partnerség energiabiztonsággal foglalkozó platformjának célkitűzéseit és erőfeszítéseit, és javasolja, hogy az uniós tagállamok és a kelet-európai partnerek tegyenek lépéseket a platformnak az európai energiapiacok integrációjához kapcsolódó fejlesztési tevékenységeiben való intenzívebb részvétel, illetve e tevékenységek előnyeinek teljes körű kihasználása érdekében; ösztönzi az uniós tagállamokat és a kelet-európai partnereket, hogy tágítsák ki partnerségük kereteit azáltal, hogy Energia Charta Konferenciához és az energiával és az éghajlatváltozással foglalkozó más nemzetközi szervezetekhez hasonló nemzetközi fórumokon közös álláspontokat határoznak meg;

| 4. | döntő fontosságúnak tartja a legfontosabb energiatermelőkre, illetve a tranzit- és az energiafogyasztó országokra vonatkozó uniós külkapcsolatok összhangjának és egységességének biztosítását, valamint azt, hogy a tagállamok és az energiabeszállítók vagy harmadik országok közötti megállapodások tárgyalása keretében koordinációt és együttműködést valósítsanak meg a tagállamok között; |
| --- | --- |

4.

döntő fontosságúnak tartja a legfontosabb energiatermelőkre, illetve a tranzit- és az energiafogyasztó országokra vonatkozó uniós külkapcsolatok összhangjának és egységességének biztosítását, valamint azt, hogy a tagállamok és az energiabeszállítók vagy harmadik országok közötti megállapodások tárgyalása keretében koordinációt és együttműködést valósítsanak meg a tagállamok között;

| 5. | ezért nagyobb átláthatóság megvalósítását és az EU fokozottabb közreműködését kéri a tagállamok és harmadik országok közötti megállapodásokról szóló tárgyalások során, mivel e megállapodások az EU belső energiapiacának működésére is hatással lehetnek; |
| --- | --- |

5.

ezért nagyobb átláthatóság megvalósítását és az EU fokozottabb közreműködését kéri a tagállamok és harmadik országok közötti megállapodásokról szóló tárgyalások során, mivel e megállapodások az EU belső energiapiacának működésére is hatással lehetnek;

| 6. | felhívja a figyelmet a kormányközi energiaügyi megállapodásokra vonatkozóan a tagállamok és a Bizottság közötti információcsere-mechanizmus létrehozásáról szóló, 2012. október 4-i tanácsi határozatra; úgy véli, hogy ez a döntés segíteni fogja a tagállami politikák közötti nagyobb mértékű összhangot, valamint a közös fellépést és a szolidaritást; hangsúlyozza, hogy az EU és a kelet-európai partnerek belső és külső energiapolitikáinak átláthatónak kell lenniük ahhoz, hogy kölcsönös bizalmon és viszonosságon alapuló együttműködő légkört hozzanak létre; |
| --- | --- |

6.

felhívja a figyelmet a kormányközi energiaügyi megállapodásokra vonatkozóan a tagállamok és a Bizottság közötti információcsere-mechanizmus létrehozásáról szóló, 2012. október 4-i tanácsi határozatra; úgy véli, hogy ez a döntés segíteni fogja a tagállami politikák közötti nagyobb mértékű összhangot, valamint a közös fellépést és a szolidaritást; hangsúlyozza, hogy az EU és a kelet-európai partnerek belső és külső energiapolitikáinak átláthatónak kell lenniük ahhoz, hogy kölcsönös bizalmon és viszonosságon alapuló együttműködő légkört hozzanak létre;

| 7. | elismeri az EU és az Oroszországi Föderáció által létrehozott korai előrejelző mechanizmus értékét, az EU-ba irányuló orosz energiaszállításhoz kapcsolódóan felmerülő lehetséges veszélyek és problémák korai értékelésének, illetve vészhelyzet esetén a gyors reagálás biztosítása érdekében; hangsúlyozza azonban, hogy politikai és kereskedelmi viták, valamint műszaki okok esetén, amikor az energiaszállítás lehetséges zavarai előre jelezhetők, az ilyen helyzeteket tényleges bekövetkezésük előtt kell kommunikálni; javasolja, hogy az EU és az Oroszországi Föderáció kezdjen párbeszédet hasonló mechanizmusoknak a kelet-európai partnerekre történő kiterjesztéséről és a kölcsönös segítségnyújtás, a szolidaritás és a vitarendezés közös keretének létrehozásáról olyan válságok esetén, amelyek egy vagy több tagállam vagy a kelet-európai partnerország energiaellátását veszélyeztethetik; |
| --- | --- |

7.

elismeri az EU és az Oroszországi Föderáció által létrehozott korai előrejelző mechanizmus értékét, az EU-ba irányuló orosz energiaszállításhoz kapcsolódóan felmerülő lehetséges veszélyek és problémák korai értékelésének, illetve vészhelyzet esetén a gyors reagálás biztosítása érdekében; hangsúlyozza azonban, hogy politikai és kereskedelmi viták, valamint műszaki okok esetén, amikor az energiaszállítás lehetséges zavarai előre jelezhetők, az ilyen helyzeteket tényleges bekövetkezésük előtt kell kommunikálni; javasolja, hogy az EU és az Oroszországi Föderáció kezdjen párbeszédet hasonló mechanizmusoknak a kelet-európai partnerekre történő kiterjesztéséről és a kölcsönös segítségnyújtás, a szolidaritás és a vitarendezés közös keretének létrehozásáról olyan válságok esetén, amelyek egy vagy több tagállam vagy a kelet-európai partnerország energiaellátását veszélyeztethetik;

Nyitottabb és harmonizáltabb regionális energetikai piac létrehozása

| 8. | hangsúlyozza, hogy az EU és kelet-európai partnerei közötti nyitott és integrált energiapiac létrehozása gazdasági szempontból előnyös és hozzájárul a köztük lévő politikai kapcsolatok, a gazdasági integráció és a keleti partnerség keretében meglévő szolidaritás növeléséhez; ebben a tekintetben hangsúlyozza, hogy a kelet-európai régióban a szomszédos országok közötti határok megnyitása jelentős hatást gyakorolna a regionális gazdaságra és energiapiacokra, például több lehetőséget teremtene az energiaszállítás és -kereskedelem terén; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza, hogy az EU és kelet-európai partnerei közötti nyitott és integrált energiapiac létrehozása gazdasági szempontból előnyös és hozzájárul a köztük lévő politikai kapcsolatok, a gazdasági integráció és a keleti partnerség keretében meglévő szolidaritás növeléséhez; ebben a tekintetben hangsúlyozza, hogy a kelet-európai régióban a szomszédos országok közötti határok megnyitása jelentős hatást gyakorolna a regionális gazdaságra és energiapiacokra, például több lehetőséget teremtene az energiaszállítás és -kereskedelem terén;

| 9. | úgy véli, hogy az EU külső energiapolitikájának a szolidaritás, az átláthatóság, a szubszidiaritás, a fenntarthatóság és az együttműködés, valamint a viszonosság elvén, a szabályalapú piaci megközelítésen, valamint az uniós tagállamok és a kelet-európai partnerek közötti koordináción kell alapulnia és ezen elvek érvényesülését kell előmozdítania; hangsúlyozza az összehangolt közös fellépések szükségességét az energiabiztonság terén, és azt, hogy átláthatóságra és új szállítási folyosó létrehozására van szükség; |
| --- | --- |

9.

úgy véli, hogy az EU külső energiapolitikájának a szolidaritás, az átláthatóság, a szubszidiaritás, a fenntarthatóság és az együttműködés, valamint a viszonosság elvén, a szabályalapú piaci megközelítésen, valamint az uniós tagállamok és a kelet-európai partnerek közötti koordináción kell alapulnia és ezen elvek érvényesülését kell előmozdítania; hangsúlyozza az összehangolt közös fellépések szükségességét az energiabiztonság terén, és azt, hogy átláthatóságra és új szállítási folyosó létrehozására van szükség;

| 10. | hangsúlyozza, hogy a hatékony energiapiacok létrehozása és ezzel egy időben az alacsony kibocsátású gazdaságba való átmenet megvalósítása nagy volumenű beruházásokat tesz szükségessé a villamos energia termelési, átviteli és elosztási infrastruktúráiban, a 2050-re kitűzött éghajlat-változási és energetikai célkitűzésekkel összhangban; úgy véli, hogy köz- és magánberuházásokból finanszíroznak majd nagyra törő, hosszú távú projekteket, ha az energiapiacok stabil, átlátható és harmonizált szabályokra támaszkodhatnak, amelyek biztosítják a tisztességes versenyt és a fogyasztók aktív szerepvállalását a szolgáltatók és az energiaellátás módjának kiválasztásában; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza, hogy a hatékony energiapiacok létrehozása és ezzel egy időben az alacsony kibocsátású gazdaságba való átmenet megvalósítása nagy volumenű beruházásokat tesz szükségessé a villamos energia termelési, átviteli és elosztási infrastruktúráiban, a 2050-re kitűzött éghajlat-változási és energetikai célkitűzésekkel összhangban; úgy véli, hogy köz- és magánberuházásokból finanszíroznak majd nagyra törő, hosszú távú projekteket, ha az energiapiacok stabil, átlátható és harmonizált szabályokra támaszkodhatnak, amelyek biztosítják a tisztességes versenyt és a fogyasztók aktív szerepvállalását a szolgáltatók és az energiaellátás módjának kiválasztásában;

| 11. | határozottan úgy véli, hogy az energiapiaci szabályok harmonizálása az EU-ban és a kelet-európai partnerországokban alapvető fontosságú a verseny és az innováció ösztönzéséhez, az energiaszállítási és -elosztási piacokon meglévő erőfölénnyel való visszaélés kockázatának csökkentéséhez, a határokon átnyúló kereskedelem elősegítéséhez, valamint ahhoz, hogy olyan összeegyeztethető eljárásokat hozzanak létre, amelyek az energetikai vállalatok számára lehetővé teszik a transznacionális szintű működést; |
| --- | --- |

11.

határozottan úgy véli, hogy az energiapiaci szabályok harmonizálása az EU-ban és a kelet-európai partnerországokban alapvető fontosságú a verseny és az innováció ösztönzéséhez, az energiaszállítási és -elosztási piacokon meglévő erőfölénnyel való visszaélés kockázatának csökkentéséhez, a határokon átnyúló kereskedelem elősegítéséhez, valamint ahhoz, hogy olyan összeegyeztethető eljárásokat hozzanak létre, amelyek az energetikai vállalatok számára lehetővé teszik a transznacionális szintű működést;

| 12. | úgy véli, hogy a kelet-európai partnerországok nemzeti energiapiacainak liberalizálása csak akkor sikerülhet, ha azt fokozatosan hajtják végre, és az elsődleges prioritásnak az energiaágazatbeli állami érdekelt felek általi eredményes és átlátható gazdálkodás biztosításának kell lennie; |
| --- | --- |

12.

úgy véli, hogy a kelet-európai partnerországok nemzeti energiapiacainak liberalizálása csak akkor sikerülhet, ha azt fokozatosan hajtják végre, és az elsődleges prioritásnak az energiaágazatbeli állami érdekelt felek általi eredményes és átlátható gazdálkodás biztosításának kell lennie;

| 13. | hangsúlyozza, hogy a jól működő és versenyképes piac olyan energiaárakat jelent, amelyek tükrözik az energiatermelés, -átvitel és -elosztás költségeit; elismeri az energiapolitika környezetvédelmi és társadalmi dimenzióját; javasolja, hogy a veszélyeztetett fogyasztói csoportok számára biztosítani kell a fogyasztóvédelmet és a megfizethető energiaárakat; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza, hogy a jól működő és versenyképes piac olyan energiaárakat jelent, amelyek tükrözik az energiatermelés, -átvitel és -elosztás költségeit; elismeri az energiapolitika környezetvédelmi és társadalmi dimenzióját; javasolja, hogy a veszélyeztetett fogyasztói csoportok számára biztosítani kell a fogyasztóvédelmet és a megfizethető energiaárakat;

| 14. | erőteljesen támogatja az EU arra irányuló célkitűzését, hogy 2020-ra a megújuló energiaforrások az uniós energiafogyasztás 20 %-át tegyék ki; e tekintetben hangsúlyozza, hogy az energiapiacok megnyitása és integrációjuk előmozdítása nagyban elősegítené új szereplők részvételét a megújuló energiaforrások termelésében; |
| --- | --- |

14.

erőteljesen támogatja az EU arra irányuló célkitűzését, hogy 2020-ra a megújuló energiaforrások az uniós energiafogyasztás 20 %-át tegyék ki; e tekintetben hangsúlyozza, hogy az energiapiacok megnyitása és integrációjuk előmozdítása nagyban elősegítené új szereplők részvételét a megújuló energiaforrások termelésében;

| 15. | úgy véli, hogy a megújuló energiaforrások gazdasági szempontból egyre versenyképesebbé válnak; véleménye szerint a stabil vagy legalább kiszámítható szabályozási keret, valamint a verseny hozzájárulnak a megújuló energiához kapcsolódó ágazatokba való beruházásokhoz; felszólítja az EU-t és a kelet-európai partnereket, hogy folytassák tapasztalataik megosztását és fokozzák a megújuló energiaforrások előmozdításának eszközeiről folytatott szakpolitikai párbeszédüket, közös és egységes megközelítések alapján, anélkül hogy szükségtelen terheket rónának az állami költségvetésekre; javasolja, hogy az uniós tagállamok és a kelet-európai partnerországok segítsék elő a megújuló energiaforrásokból előállított energia kereskedelmére vonatkozó preferenciális elbánás megteremtését, a 2009/28/EK irányelv által előírt mechanizmusok és feltételek alapján; |
| --- | --- |

15.

úgy véli, hogy a megújuló energiaforrások gazdasági szempontból egyre versenyképesebbé válnak; véleménye szerint a stabil vagy legalább kiszámítható szabályozási keret, valamint a verseny hozzájárulnak a megújuló energiához kapcsolódó ágazatokba való beruházásokhoz; felszólítja az EU-t és a kelet-európai partnereket, hogy folytassák tapasztalataik megosztását és fokozzák a megújuló energiaforrások előmozdításának eszközeiről folytatott szakpolitikai párbeszédüket, közös és egységes megközelítések alapján, anélkül hogy szükségtelen terheket rónának az állami költségvetésekre; javasolja, hogy az uniós tagállamok és a kelet-európai partnerországok segítsék elő a megújuló energiaforrásokból előállított energia kereskedelmére vonatkozó preferenciális elbánás megteremtését, a 2009/28/EK irányelv által előírt mechanizmusok és feltételek alapján;

| 16. | felhívja a figyelmet arra, hogy a gazdasági növekedés és a környezeti hatás szempontjából az energiahatékonysággal kapcsolatos uniós vívmányok végrehajtása óriási potenciállal bír; ebben a tekintetben hangsúlyozza az energiahatékonyabb termékek és szolgáltatások, szállítási eszközök és épületek irányába történő piaci átalakulás ösztönzőjeként szolgáló energetikai szabályozási keret fontosságát, amely egyúttal a polgárok és a vállalatok energiafogyasztásában is magatartásbeli változásokat vált ki; ajánlja, hogy az uniós tagállamok és a kelet-európai partnerek dolgozzanak ki az energiamegtakarításra, illetve az energiahatékonysági szabályozási keretek végrehajtására vonatkozóan reális célokat meghatározó energiahatékonysági stratégiákat; |
| --- | --- |

16.

felhívja a figyelmet arra, hogy a gazdasági növekedés és a környezeti hatás szempontjából az energiahatékonysággal kapcsolatos uniós vívmányok végrehajtása óriási potenciállal bír; ebben a tekintetben hangsúlyozza az energiahatékonyabb termékek és szolgáltatások, szállítási eszközök és épületek irányába történő piaci átalakulás ösztönzőjeként szolgáló energetikai szabályozási keret fontosságát, amely egyúttal a polgárok és a vállalatok energiafogyasztásában is magatartásbeli változásokat vált ki; ajánlja, hogy az uniós tagállamok és a kelet-európai partnerek dolgozzanak ki az energiamegtakarításra, illetve az energiahatékonysági szabályozási keretek végrehajtására vonatkozóan reális célokat meghatározó energiahatékonysági stratégiákat;

| 17. | ajánlja, hogy az energiaágazatok számára nyújtott állami támogatást energiabiztonsági projektekre, stratégiai energetikai infrastruktúrák építésére, a fenntartható technológiák és megújuló energiaforrások fejlesztésére, illetve új technológiák és energiaforrások kifejlesztésére, továbbá az energiahatékonyság növelésére kell összpontosítani; véleménye szerint az energiaellátás biztonságához kapcsolódó közszolgálati kötelezettségeket átláthatóvá kell tenni az energiaipari érdekelt felek és szereplők számára; |
| --- | --- |

17.

ajánlja, hogy az energiaágazatok számára nyújtott állami támogatást energiabiztonsági projektekre, stratégiai energetikai infrastruktúrák építésére, a fenntartható technológiák és megújuló energiaforrások fejlesztésére, illetve új technológiák és energiaforrások kifejlesztésére, továbbá az energiahatékonyság növelésére kell összpontosítani; véleménye szerint az energiaellátás biztonságához kapcsolódó közszolgálati kötelezettségeket átláthatóvá kell tenni az energiaipari érdekelt felek és szereplők számára;

| 18. | hangsúlyozza, hogy az EU-nak és az érintett kelet-európai partnereknek biztosítaniuk kell, hogy a jövőbeni társulási megállapodások keretében folytatott energiaipari együttműködésük az EU belső piaci szabályainak megfelelően történjen annak érdekében, hogy az energiaipari szereplők számára a jövőre vonatkozóan biztonságos és stabil jogi környezetet biztosítsanak; |
| --- | --- |

18.

hangsúlyozza, hogy az EU-nak és az érintett kelet-európai partnereknek biztosítaniuk kell, hogy a jövőbeni társulási megállapodások keretében folytatott energiaipari együttműködésük az EU belső piaci szabályainak megfelelően történjen annak érdekében, hogy az energiaipari szereplők számára a jövőre vonatkozóan biztonságos és stabil jogi környezetet biztosítsanak;

| 19. | elismeri az Energiaközösségről szóló szerződés értékét, amely megteremti az EU és délkeleti, illetve keleti szomszédai közötti teljes mértékben integrált regionális energiapiac hosszú távú létrehozásának az alapjait; hangsúlyozza, hogy a kelet-európai régióban egyre nagyobb érdeklődés irányul az Energiaközösségre, amit Moldovának és Ukrajnának a szerződéshez való 2010-ben, illetve 2011-ben történt csatlakozása, továbbá Örményország és Grúzia megfigyelőként való részvétele is jelez; úgy véli, hogy fejleszteni kell az Örményországgal és Grúziával, valamint az Azerbajdzsánnal és Belarusszal folytatott együttműködést az Energiaközösségről szóló szerződés célkitűzéseivel összhangban, és a kölcsönös érdekek és az egyes országok egyedi jellemzői alapján; |
| --- | --- |

19.

elismeri az Energiaközösségről szóló szerződés értékét, amely megteremti az EU és délkeleti, illetve keleti szomszédai közötti teljes mértékben integrált regionális energiapiac hosszú távú létrehozásának az alapjait; hangsúlyozza, hogy a kelet-európai régióban egyre nagyobb érdeklődés irányul az Energiaközösségre, amit Moldovának és Ukrajnának a szerződéshez való 2010-ben, illetve 2011-ben történt csatlakozása, továbbá Örményország és Grúzia megfigyelőként való részvétele is jelez; úgy véli, hogy fejleszteni kell az Örményországgal és Grúziával, valamint az Azerbajdzsánnal és Belarusszal folytatott együttműködést az Energiaközösségről szóló szerződés célkitűzéseivel összhangban, és a kölcsönös érdekek és az egyes országok egyedi jellemzői alapján;

| 20. | ajánlja az Energiaközösség fennállásának a 2016 utáni időszakra való meghosszabbítását és együttműködési keretének bővítését egy működési ütemterv létrehozásával, amely lehetővé teszi a Közösség szerződő felei energiaágazatainak korszerűsítését és azt, hogy további haladást érjenek el az energiapiaci szabályok harmonizálásában, az Energiaközösség döntéshozatali és szervezeti struktúráját pedig hozzáigazítsák a jövő kihívásaihoz; |
| --- | --- |

20.

ajánlja az Energiaközösség fennállásának a 2016 utáni időszakra való meghosszabbítását és együttműködési keretének bővítését egy működési ütemterv létrehozásával, amely lehetővé teszi a Közösség szerződő felei energiaágazatainak korszerűsítését és azt, hogy további haladást érjenek el az energiapiaci szabályok harmonizálásában, az Energiaközösség döntéshozatali és szervezeti struktúráját pedig hozzáigazítsák a jövő kihívásaihoz;

| 21. | hangsúlyozza, hogy a Közösség szerződő felei kötelezettséget vállaltak a villamosenergia-piachoz, a megújuló energiához, az energiaellátás biztonságához és az energiahatékonysághoz kapcsolódó uniós vívmányokban foglalt szabályok, valamint az EU harmadik energiaügyi jogszabálycsomagjának végrehajtására; úgy véli, hogy a szerződő feleknek törekedniük kell energetikai szabályozási kereteiknek az uniós szabványokhoz és szabályokhoz való közelítésére, és biztosítaniuk kell, hogy a harmadik felekkel kötött új kétoldalú megállapodások összhangban állnak a Szerződés értelmében fennálló kötelezettségeikkel; |
| --- | --- |

21.

hangsúlyozza, hogy a Közösség szerződő felei kötelezettséget vállaltak a villamosenergia-piachoz, a megújuló energiához, az energiaellátás biztonságához és az energiahatékonysághoz kapcsolódó uniós vívmányokban foglalt szabályok, valamint az EU harmadik energiaügyi jogszabálycsomagjának végrehajtására; úgy véli, hogy a szerződő feleknek törekedniük kell energetikai szabályozási kereteiknek az uniós szabványokhoz és szabályokhoz való közelítésére, és biztosítaniuk kell, hogy a harmadik felekkel kötött új kétoldalú megállapodások összhangban állnak a Szerződés értelmében fennálló kötelezettségeikkel;

| 22. | elismeri annak a jogalkotási és technikai támogatásnak a fontosságát, amellyel az EU a kelet-európai partnereket segíti az uniós szabványokhoz és szabályokhoz való közelítést célzó reformok végrehajtásában; felszólítja az EU-t, hogy tartsa fenn a pénzügyi források jelenlegi szintjét, amely a 2014 és 2020 közötti időszakra szóló, jövőbeni Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz keretében az ilyen típusú támogatás tekintetében rendelkezésre áll; |
| --- | --- |

22.

elismeri annak a jogalkotási és technikai támogatásnak a fontosságát, amellyel az EU a kelet-európai partnereket segíti az uniós szabványokhoz és szabályokhoz való közelítést célzó reformok végrehajtásában; felszólítja az EU-t, hogy tartsa fenn a pénzügyi források jelenlegi szintjét, amely a 2014 és 2020 közötti időszakra szóló, jövőbeni Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz keretében az ilyen típusú támogatás tekintetében rendelkezésre áll;

| 23. | hangsúlyozza, hogy az EU és a kelet-európai partnerek között tovább kell fejleszteni a szabályozási politikákkal és gyakorlatokkal kapcsolatos tapasztalatcserét és a szakértői közösségek hálózatait; ebben a tekintetben üdvözli, hogy 2012. november 23-án létrejött az Energiaközösség versenyhálózata azzal a céllal, hogy platformként szolgáljon az együttműködés és a tapasztalatcsere előmozdításához a versenypolitika, a versenyjog, valamint a versennyel kapcsolatos uniós vívmányoknak az Energiaközösségen belüli végrehajtása terén; üdvözli az arra irányuló kezdeményezést, hogy az Euronest Parlamenti Közgyűlés energiabiztonsággal foglalkozó bizottsága keretében éves szakértői szemináriumokra kerüljön sor; |
| --- | --- |

23.

hangsúlyozza, hogy az EU és a kelet-európai partnerek között tovább kell fejleszteni a szabályozási politikákkal és gyakorlatokkal kapcsolatos tapasztalatcserét és a szakértői közösségek hálózatait; ebben a tekintetben üdvözli, hogy 2012. november 23-án létrejött az Energiaközösség versenyhálózata azzal a céllal, hogy platformként szolgáljon az együttműködés és a tapasztalatcsere előmozdításához a versenypolitika, a versenyjog, valamint a versennyel kapcsolatos uniós vívmányoknak az Energiaközösségen belüli végrehajtása terén; üdvözli az arra irányuló kezdeményezést, hogy az Euronest Parlamenti Közgyűlés energiabiztonsággal foglalkozó bizottsága keretében éves szakértői szemináriumokra kerüljön sor;

| 24. | tudomásul veszi a keleti partnerség energiával foglalkozó kiemelt kezdeményezésének végrehajtása terén elért eredményeket és haladást, amely kezdeményezés elsődleges célkitűzései között szerepel a villamosenergia-piacok közelítésének előmozdítása; tudomása van arról, hogy a kelet-európai partnerországok villamosenergia-piacai fejlettségi szintjüket tekintve eltéréseket mutatnak, és javasolja, hogy tegyenek további erőfeszítéseket a villamosenergia-piac liberalizálásának támogatásához; |
| --- | --- |

24.

tudomásul veszi a keleti partnerség energiával foglalkozó kiemelt kezdeményezésének végrehajtása terén elért eredményeket és haladást, amely kezdeményezés elsődleges célkitűzései között szerepel a villamosenergia-piacok közelítésének előmozdítása; tudomása van arról, hogy a kelet-európai partnerországok villamosenergia-piacai fejlettségi szintjüket tekintve eltéréseket mutatnak, és javasolja, hogy tegyenek további erőfeszítéseket a villamosenergia-piac liberalizálásának támogatásához;

| 25. | hangsúlyozza annak jelentőségét, hogy megerősítsék a nemzeti energiaszabályozók szerepét és függetlenségét; felszólítja a tagállamok és a kelet-európai partnerek nemzeti szabályozóit, hogy fokozzák együttműködésüket és az Energiaszabályozók Együttműködési Ügynöksége (ACER) és az Energiaszabályozók Regionális Szövetsége keretében dolgozzanak ki közös képzési programokat és hozzanak létre rendszeres csereprogramokat; |
| --- | --- |

25.

hangsúlyozza annak jelentőségét, hogy megerősítsék a nemzeti energiaszabályozók szerepét és függetlenségét; felszólítja a tagállamok és a kelet-európai partnerek nemzeti szabályozóit, hogy fokozzák együttműködésüket és az Energiaszabályozók Együttműködési Ügynöksége (ACER) és az Energiaszabályozók Regionális Szövetsége keretében dolgozzanak ki közös képzési programokat és hozzanak létre rendszeres csereprogramokat;

| 26. | dicsérettel szól azokról az intézkedésekről, amelyeket a kelet-európai partnerországok 48 városát tömörítő Polgármesterek Szövetsége hajtott végre, amely szövetség elkötelezett amellett, hogy – fokozott energiahatékonysággal és a megújuló energia terén végzett fejlesztésekkel – a fenntartható energiapolitikákat hajtson végre a szén-dioxid-kibocsátás 2020-ig történő 20 %-os csökkentésére irányuló uniós célkitűzés elérése vagy túlteljesítése érdekében; hangsúlyozza, hogy a helyi hatóságok energiatermelőként vagy energiaszabályozóként kritikus szerepet töltenek be a piaci változások elősegítésében a várostervezés és a mobilitás, az épületek energiahatékonysága, valamint a decentralizált megújuló energiaforrások támogatása terén; javasolja, hogy a Polgármesterek Szövetsége fokozza tevékenységeit és az EU nyújtson több támogatást a szövetség számára, amely csereprogramok számára platformként, a keleti partnerség keretében pedig a többszintű kormányzás eszközeként szolgál; |
| --- | --- |

26.

dicsérettel szól azokról az intézkedésekről, amelyeket a kelet-európai partnerországok 48 városát tömörítő Polgármesterek Szövetsége hajtott végre, amely szövetség elkötelezett amellett, hogy – fokozott energiahatékonysággal és a megújuló energia terén végzett fejlesztésekkel – a fenntartható energiapolitikákat hajtson végre a szén-dioxid-kibocsátás 2020-ig történő 20 %-os csökkentésére irányuló uniós célkitűzés elérése vagy túlteljesítése érdekében; hangsúlyozza, hogy a helyi hatóságok energiatermelőként vagy energiaszabályozóként kritikus szerepet töltenek be a piaci változások elősegítésében a várostervezés és a mobilitás, az épületek energiahatékonysága, valamint a decentralizált megújuló energiaforrások támogatása terén; javasolja, hogy a Polgármesterek Szövetsége fokozza tevékenységeit és az EU nyújtson több támogatást a szövetség számára, amely csereprogramok számára platformként, a keleti partnerség keretében pedig a többszintű kormányzás eszközeként szolgál;

| 27. | úgy véli, hogy a nem hagyományos szénhidrogének (fosszilis energiaforrások) – különösen a palagáz – kiaknázásnak fejlesztése globális szinten komolyan befolyásolhatja az EU és a kelet-európai partnerországok energiapiacait; javasolja, hogy az EU és a kelet-európai partnerországok kezdjenek tudás- és tapasztalatcserét a keleti partnerség energiabiztonsággal foglalkozó platformja keretében a nem hagyományos gázokkal kapcsolatos fejlesztésekre vonatkozó politikák és szabályozások tekintetében Európában, és osszák meg bevált gyakorlataikat az emberi egészség, az éghajlat és a környezet megóvása érdekében; |
| --- | --- |

27.

úgy véli, hogy a nem hagyományos szénhidrogének (fosszilis energiaforrások) – különösen a palagáz – kiaknázásnak fejlesztése globális szinten komolyan befolyásolhatja az EU és a kelet-európai partnerországok energiapiacait; javasolja, hogy az EU és a kelet-európai partnerországok kezdjenek tudás- és tapasztalatcserét a keleti partnerség energiabiztonsággal foglalkozó platformja keretében a nem hagyományos gázokkal kapcsolatos fejlesztésekre vonatkozó politikák és szabályozások tekintetében Európában, és osszák meg bevált gyakorlataikat az emberi egészség, az éghajlat és a környezet megóvása érdekében;

| 28. | hangsúlyozza annak biztosításának fontosságát, hogy az uniós tagállamok és a kelet-európai partnerek a legmagasabb szintű környezetvédelmi és biztonsági normákat alkalmazzák az energetikai infrastruktúrák építése és üzemeltetése során; ebben a tekintetben felszólítja az EU-t és a kelet-európai partnereket, hogy mélyítsék el együttműködésüket a nukleáris biztonság szabályozási keretének megerősítése terén; |
| --- | --- |

28.

hangsúlyozza annak biztosításának fontosságát, hogy az uniós tagállamok és a kelet-európai partnerek a legmagasabb szintű környezetvédelmi és biztonsági normákat alkalmazzák az energetikai infrastruktúrák építése és üzemeltetése során; ebben a tekintetben felszólítja az EU-t és a kelet-európai partnereket, hogy mélyítsék el együttműködésüket a nukleáris biztonság szabályozási keretének megerősítése terén;

| 29. | javasolja, hogy az EU és a kelet-európai partnerek biztosítsanak szinergiákat a keleti partnerség, az Energiaközösség, a fekete-tengeri szinergia, a bakui kezdeményezés és az INOGATE nemzetközi energiaügyi együttműködési program keretében végrehajtott tevékenységeik között; |
| --- | --- |

29.

javasolja, hogy az EU és a kelet-európai partnerek biztosítsanak szinergiákat a keleti partnerség, az Energiaközösség, a fekete-tengeri szinergia, a bakui kezdeményezés és az INOGATE nemzetközi energiaügyi együttműködési program keretében végrehajtott tevékenységeik között;

| 30. | hangsúlyozza a Déli Gázfolyosó teljes körű megvalósításából az EU és a kelet-európai partnerek által nyert kölcsönös előnyöket és a diverzifikációs politika pozitív hatását, amely versenyképesebb energiaárakat tesz lehetővé az EU-ban és a kelet-európai partnerországokban, és csökkenti a piaci erőfölényben lévő energiabeszállítóktól származó energiabehozataltól való függőséget; |
| --- | --- |

30.

hangsúlyozza a Déli Gázfolyosó teljes körű megvalósításából az EU és a kelet-európai partnerek által nyert kölcsönös előnyöket és a diverzifikációs politika pozitív hatását, amely versenyképesebb energiaárakat tesz lehetővé az EU-ban és a kelet-európai partnerországokban, és csökkenti a piaci erőfölényben lévő energiabeszállítóktól származó energiabehozataltól való függőséget;

Az integrált és összekapcsolt energiahálózatok megerősítése

| 31. | hangsúlyozza, hogy az uniós tagállamok és a kelet-európai partnerek között nem áll rendelkezésre elegendő kapacitás az energiahálózatok összekapcsolására, ami továbbra is nagymértékben akadályozza a villamosenergia-, kőolaj- és földgázágazat integrált és versenyképes piacának kialakítását; |
| --- | --- |

31.

hangsúlyozza, hogy az uniós tagállamok és a kelet-európai partnerek között nem áll rendelkezésre elegendő kapacitás az energiahálózatok összekapcsolására, ami továbbra is nagymértékben akadályozza a villamosenergia-, kőolaj- és földgázágazat integrált és versenyképes piacának kialakítását;

| 32. | megjegyzi, hogy a piaci erőfölénnyel rendelkező energiabeszállítóktól származó behozataltól való erőteljes függés külföldi politikai nyomásgyakorlás eszközeként is felhasználható; ebben a tekintetben rendkívül fontosnak tartja az energiabeszállítók és a szállítási útvonalak diverzifikálását a geopolitikai függetlenség megerősítése, valamint annak érdekében, hogy az EU-ban és a kelet-európai partnerországokban valódi versenyt biztosítsanak a földgáz- és kőolajforrások között; |
| --- | --- |

32.

megjegyzi, hogy a piaci erőfölénnyel rendelkező energiabeszállítóktól származó behozataltól való erőteljes függés külföldi politikai nyomásgyakorlás eszközeként is felhasználható; ebben a tekintetben rendkívül fontosnak tartja az energiabeszállítók és a szállítási útvonalak diverzifikálását a geopolitikai függetlenség megerősítése, valamint annak érdekében, hogy az EU-ban és a kelet-európai partnerországokban valódi versenyt biztosítsanak a földgáz- és kőolajforrások között;

| 33. | úgy véli, hogy a jövőbeni hálózatok és infrastruktúrák finanszírozását elsődlegesen a piacok és a magánbefektetők felelősségének kell tekinteni, míg a közfinanszírozásnak a magánfinanszírozás felügyeletének szerepét kell betöltenie; |
| --- | --- |

33.

úgy véli, hogy a jövőbeni hálózatok és infrastruktúrák finanszírozását elsődlegesen a piacok és a magánbefektetők felelősségének kell tekinteni, míg a közfinanszírozásnak a magánfinanszírozás felügyeletének szerepét kell betöltenie;

| 34. | elismeri a folyamatos, biztonságos és megbízható energiaellátás szükségességét, ami aktuális probléma; hangsúlyozza, hogy a megbízható energetikai szolgáltatások a globális jólét részét képzik és lehetőséget biztosítanak az életminőség javítására, az ipari termelékenység és versenyképesség fokozására a globális piacon, valamint a gazdasági növekedés és a munkahelyteremtés fellendítésére; |
| --- | --- |

34.

elismeri a folyamatos, biztonságos és megbízható energiaellátás szükségességét, ami aktuális probléma; hangsúlyozza, hogy a megbízható energetikai szolgáltatások a globális jólét részét képzik és lehetőséget biztosítanak az életminőség javítására, az ipari termelékenység és versenyképesség fokozására a globális piacon, valamint a gazdasági növekedés és a munkahelyteremtés fellendítésére;

| 35. | üdvözli az európai összekapcsolódási eszköz létrehozásáról szóló rendeletre irányuló bizottsági javaslatot, amely eszköz az uniós közlekedési, energetikai és távközlési infrastruktúra-prioritásokba való beruházások új integrált eszköze; kiemeli, hogy teljes mértékben figyelembe kell venni a keleti szomszédság dimenzióját az energiainfrastruktúrával kapcsolatos uniós prioritások tervezésekor; |
| --- | --- |

35.

üdvözli az európai összekapcsolódási eszköz létrehozásáról szóló rendeletre irányuló bizottsági javaslatot, amely eszköz az uniós közlekedési, energetikai és távközlési infrastruktúra-prioritásokba való beruházások új integrált eszköze; kiemeli, hogy teljes mértékben figyelembe kell venni a keleti szomszédság dimenzióját az energiainfrastruktúrával kapcsolatos uniós prioritások tervezésekor;

| 36. | felszólítja az EU-t és a kelet-európai partnereket, hogy fokozzák a szakpolitikai párbeszédet az energiaszállítás forrásainak és útvonalainak diverzifikálása tekintetében a közös prioritások meghatározása érdekében; javasolja, hogy az EU és a kelet-európai partnerek által végzett energiainfrastruktúra-tervezés foglalja magában a tranzitfolyosók – különösen a Déli Gázfolyosó – megépítését, ideértve a Kaszpi-tengeri energiaszállítási projekteket is és a meglévő tranzitfolyosók megerősítését vagy meghosszabbítását; |
| --- | --- |

36.

felszólítja az EU-t és a kelet-európai partnereket, hogy fokozzák a szakpolitikai párbeszédet az energiaszállítás forrásainak és útvonalainak diverzifikálása tekintetében a közös prioritások meghatározása érdekében; javasolja, hogy az EU és a kelet-európai partnerek által végzett energiainfrastruktúra-tervezés foglalja magában a tranzitfolyosók – különösen a Déli Gázfolyosó – megépítését, ideértve a Kaszpi-tengeri energiaszállítási projekteket is és a meglévő tranzitfolyosók megerősítését vagy meghosszabbítását;

| 37. | hangsúlyozza, hogy a Kaszpi-tengeri kőolaj- és földgázfolyosó és a Déli Gázfolyosó létrehozásának – csakúgy mint a Baku–Tbiliszi–Ceyhan vezetékek továbbfejlesztésének – célja az, hogy mind gazdasági, mind politikai értelemben összeköttetést biztosítson a közép-ázsiai országok és Európa között, eközben lehetőséget nyújtva a kelet-európai országoknak a megbízható tranzitpartnerként való közreműködéshez; |
| --- | --- |

37.

hangsúlyozza, hogy a Kaszpi-tengeri kőolaj- és földgázfolyosó és a Déli Gázfolyosó létrehozásának – csakúgy mint a Baku–Tbiliszi–Ceyhan vezetékek továbbfejlesztésének – célja az, hogy mind gazdasági, mind politikai értelemben összeköttetést biztosítson a közép-ázsiai országok és Európa között, eközben lehetőséget nyújtva a kelet-európai országoknak a megbízható tranzitpartnerként való közreműködéshez;

| 38. | hangsúlyozza a fekete-tengeri régió szerepét a földgázszállítás forrásainak és az EU-ba vezető útvonalainak diverzifikálásában, valamint a régió megújuló energia terén meglévő potenciálját, amely geostratégiai helyzetéből adódik; megjegyzi, hogy különlegesen fontos a Déli Gázfolyosó megépítése, amire az „Energiainfrastruktúra-prioritások 2020-ig és azt követően – Az integrált európai energiahálózat programterve” című bizottsági közlemény is felhívja a figyelmet; javasolja, hogy az EU és a kelet-európai partnerek ösztönözzék az energiaszállítási projektek és a tranzit infrastruktúrák fejlesztését; |
| --- | --- |

38.

hangsúlyozza a fekete-tengeri régió szerepét a földgázszállítás forrásainak és az EU-ba vezető útvonalainak diverzifikálásában, valamint a régió megújuló energia terén meglévő potenciálját, amely geostratégiai helyzetéből adódik; megjegyzi, hogy különlegesen fontos a Déli Gázfolyosó megépítése, amire az „Energiainfrastruktúra-prioritások 2020-ig és azt követően – Az integrált európai energiahálózat programterve” című bizottsági közlemény is felhívja a figyelmet; javasolja, hogy az EU és a kelet-európai partnerek ösztönözzék az energiaszállítási projektek és a tranzit infrastruktúrák fejlesztését;

| 39. | javasolja, hogy az EU és a kelet-európai partnerek ösztönözzék a földgázszállítási infrastruktúrának az ellenirányú gázáramlás lehetővé tételével történő korszerűsítését célzó projekteket; |
| --- | --- |

39.

javasolja, hogy az EU és a kelet-európai partnerek ösztönözzék a földgázszállítási infrastruktúrának az ellenirányú gázáramlás lehetővé tételével történő korszerűsítését célzó projekteket;

| 40. | hangsúlyozza, hogy a villamos energia hatékony átvitelét szolgáló – új technológiákat, különösen intelligens hálózatokat és mérőket alkalmazó – új infrastruktúrák kulcsfontosságú elemei az integrált villamosenergia-hálózat létrehozásának és az energiahatékonyság növelésének; |
| --- | --- |

40.

hangsúlyozza, hogy a villamos energia hatékony átvitelét szolgáló – új technológiákat, különösen intelligens hálózatokat és mérőket alkalmazó – új infrastruktúrák kulcsfontosságú elemei az integrált villamosenergia-hálózat létrehozásának és az energiahatékonyság növelésének;

| 41. | hangsúlyozza az EU és a kelet-európai partnerországok közötti kutatási együttműködés megerősítésének szükségességét az energiatermelés, -átvitel és -tárolás terén; |
| --- | --- |

41.

hangsúlyozza az EU és a kelet-európai partnerországok közötti kutatási együttműködés megerősítésének szükségességét az energiatermelés, -átvitel és -tárolás terén;

| 42. | felszólítja a Bizottságot, az Energiaszabályozók Együttműködési Ügynökségét (ACER), a Villamosenergia-piaci Átvitelirendszer-üzemeltetők Európai Hálózatát (villamosenergia-piaci ENTSO) és a Földgázpiaci Szállításirendszer-üzemeltetők Európai Hálózatát (földgázpiaci ENTSO), hogy fokozzák együttműködésüket és a kelet-európai partnereik területén működő hasonló szervezeteket vonják be a villamosenergia- és földgázátviteli infrastruktúrák hálózati kódjainak és átjárhatósági szabályainak kidolgozásába; |
| --- | --- |

42.

felszólítja a Bizottságot, az Energiaszabályozók Együttműködési Ügynökségét (ACER), a Villamosenergia-piaci Átvitelirendszer-üzemeltetők Európai Hálózatát (villamosenergia-piaci ENTSO) és a Földgázpiaci Szállításirendszer-üzemeltetők Európai Hálózatát (földgázpiaci ENTSO), hogy fokozzák együttműködésüket és a kelet-európai partnereik területén működő hasonló szervezeteket vonják be a villamosenergia- és földgázátviteli infrastruktúrák hálózati kódjainak és átjárhatósági szabályainak kidolgozásába;

| 43. | hangsúlyozza, hogy a villamosenergia-piaci ENTSO az európai villamosenergia-átviteli hálózat irányításának javításával rendkívül jelentősen hozzájárul az EU belső piacának működéséhez és a határokon átnyúló kereskedelemhez; ösztönzi a Moldova és Ukrajna által villamosenergia-átviteli kapacitásuk fejlesztése érdekében tett erőfeszítéseket, energiahálózataiknak az európai hálózattal való összekapcsolására irányuló célkitűzés megvalósítása és a villamosenergia-piaci ENTSO-hoz való csatlakozás érdekében; |
| --- | --- |

43.

hangsúlyozza, hogy a villamosenergia-piaci ENTSO az európai villamosenergia-átviteli hálózat irányításának javításával rendkívül jelentősen hozzájárul az EU belső piacának működéséhez és a határokon átnyúló kereskedelemhez; ösztönzi a Moldova és Ukrajna által villamosenergia-átviteli kapacitásuk fejlesztése érdekében tett erőfeszítéseket, energiahálózataiknak az európai hálózattal való összekapcsolására irányuló célkitűzés megvalósítása és a villamosenergia-piaci ENTSO-hoz való csatlakozás érdekében;

| 44. | megjegyzi, hogy a megújuló energiaforrások fejlesztése kihívásokat teremt a meglévő hálózati infrastruktúrák tekintetében, mivel a megújuló energiaforrások némelyike számos helyi termelési helyszínről változó mennyiségű energiát termel; felhívja az uniós tagállamokat és a kelet-európai partnereket, hogy ösztönözzék a megújuló energiaforrásokhoz kapcsolódó megfelelő infrastruktúrákba irányuló, jól megtervezett beruházásokat annak érdekében, hogy elősegítsék ezen energiaforrások piaci integrálását és ösztönözzék az új és innovatív villamosenergia-átviteli és -tárolási kapacitások létrehozásával kapcsolatos kutatási tevékenységeket; |
| --- | --- |

44.

megjegyzi, hogy a megújuló energiaforrások fejlesztése kihívásokat teremt a meglévő hálózati infrastruktúrák tekintetében, mivel a megújuló energiaforrások némelyike számos helyi termelési helyszínről változó mennyiségű energiát termel; felhívja az uniós tagállamokat és a kelet-európai partnereket, hogy ösztönözzék a megújuló energiaforrásokhoz kapcsolódó megfelelő infrastruktúrákba irányuló, jól megtervezett beruházásokat annak érdekében, hogy elősegítsék ezen energiaforrások piaci integrálását és ösztönözzék az új és innovatív villamosenergia-átviteli és -tárolási kapacitások létrehozásával kapcsolatos kutatási tevékenységeket;

| 45. | utasítja társelnökeit, hogy továbbítsák ezt az állásfoglalást az Európai Parlament elnökének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az Európai Külügyi Szolgálatnak, valamint a tagállamok és a kelet-európai partnerországok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

45.

utasítja társelnökeit, hogy továbbítsák ezt az állásfoglalást az Európai Parlament elnökének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az Európai Külügyi Szolgálatnak, valamint a tagállamok és a kelet-európai partnerországok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  Elfogadva Brüsszelben (Belgium), 2013. május 28-án.

---

| 19.11.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 338/24 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 338/24

---

ÁLLÁSFOGLALÁS (1)

a szegénység és a társadalmi kirekesztettség elleni küzdelemről a keleti partnerség országaiban

2013/C 338/04

AZ EURONEST PARLAMENTI KÖZGYŰLÉS

| — | tekintettel a keleti partnerséggel foglalkozó 2009. május 7-i prágai csúcstalálkozón elfogadott közös nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a keleti partnerséggel foglalkozó 2009. május 7-i prágai csúcstalálkozón elfogadott közös nyilatkozatra,

| — | tekintettel a keleti partnerséggel foglalkozó 2011. szeptember 29–30-i varsói csúcstalálkozón elfogadott közös nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a keleti partnerséggel foglalkozó 2011. szeptember 29–30-i varsói csúcstalálkozón elfogadott közös nyilatkozatra,

| — | tekintettel az Euronest Parlamenti Közgyűlés 2011. május 3-i alapító okiratára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Euronest Parlamenti Közgyűlés 2011. május 3-i alapító okiratára,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 8. és 49. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 8. és 49. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés és az Európai Közösséget létrehozó szerződés módosításáról szóló, Lisszabonban aláírt Lisszaboni Szerződésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés és az Európai Közösséget létrehozó szerződés módosításáról szóló, Lisszabonban aláírt Lisszaboni Szerződésre,

| — | tekintettel az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak címzett 2008. december 3-i, „Keleti partnerség” című bizottsági közleményre (COM(2008)0823), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak címzett 2008. december 3-i, „Keleti partnerség” című bizottsági közleményre (COM(2008)0823),

| — | tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és a Bizottságnak „Az átalakuló szomszédság új megközelítése” című, 2011. május 25-i közös közleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és a Bizottságnak „Az átalakuló szomszédság új megközelítése” című, 2011. május 25-i közös közleményére,

| — | tekintettel a „Határozott európai szomszédságpolitika” című 2007. december 5-i, „Az európai szomszédságpolitika megerősítése” című 2006. december 4-i, „Az európai szomszédságpolitika – stratégiai dokumentum” című 2004. május 12-i, valamint a „Kibővült Európa – szomszédság: keleti és déli szomszédainkhoz fűződő kapcsolataink új kerete” című 2003. március 1-jei bizottsági közleményekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Határozott európai szomszédságpolitika” című 2007. december 5-i, „Az európai szomszédságpolitika megerősítése” című 2006. december 4-i, „Az európai szomszédságpolitika – stratégiai dokumentum” című 2004. május 12-i, valamint a „Kibővült Európa – szomszédság: keleti és déli szomszédainkhoz fűződő kapcsolataink új kerete” című 2003. március 1-jei bizottsági közleményekre,

| — | tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és a Bizottságnak a „Keleti partnerség: Ütemterv a 2013. évi őszi csúcstalálkozóig” című, 2012. május 15-i közös közleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és a Bizottságnak a „Keleti partnerség: Ütemterv a 2013. évi őszi csúcstalálkozóig” című, 2012. május 15-i közös közleményére,

| — | tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és a Bizottságnak „Az új európai szomszédságpolitika megvalósítása” című, 2012. május 15-i közleményére (JOIN(2012)14), az ahhoz tartozó „Az európai szomszédságpolitika végrehajtása 2011-ben, regionális jelentés: keleti partnerség” című közös szolgálati munkadokumentumra, valamint az Azerbajdzsánra, Grúziára, a Moldovai Köztársaságra, Örményországra és Ukrajnára vonatkozó 2011. évi országjelentésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és a Bizottságnak „Az új európai szomszédságpolitika megvalósítása” című, 2012. május 15-i közleményére (JOIN(2012)14), az ahhoz tartozó „Az európai szomszédságpolitika végrehajtása 2011-ben, regionális jelentés: keleti partnerség” című közös szolgálati munkadokumentumra, valamint az Azerbajdzsánra, Grúziára, a Moldovai Köztársaságra, Örményországra és Ukrajnára vonatkozó 2011. évi országjelentésekre,

| — | tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és az Európai Bizottságnak az „Európai szomszédságpolitika: a partnerség erősítése felé” című, 2013. március 20-i közös közleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és az Európai Bizottságnak az „Európai szomszédságpolitika: a partnerség erősítése felé” című, 2013. március 20-i közös közleményére,

| — | tekintettel az EU, valamint Azerbajdzsán, Grúzia, a Moldovai Köztársaság és Örményország közötti társulási megállapodásról jelenleg is folyó kétoldalú tárgyalásokra, valamint az EU és Fehéroroszország által 1995-ben aláírt, azonban nem ratifikált partnerségi és együttműködési megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU, valamint Azerbajdzsán, Grúzia, a Moldovai Köztársaság és Örményország közötti társulási megállapodásról jelenleg is folyó kétoldalú tárgyalásokra, valamint az EU és Fehéroroszország által 1995-ben aláírt, azonban nem ratifikált partnerségi és együttműködési megállapodásra,

| — | tekintettel az európai szomszédságpolitika keleti dimenziójáról, valamint az Azerbajdzsánról, Fehéroroszországról, Grúziáról, a Moldovai Köztársaságról, Örményországról és Ukrajnáról szóló korábbi európai parlamenti állásfoglalásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai szomszédságpolitika keleti dimenziójáról, valamint az Azerbajdzsánról, Fehéroroszországról, Grúziáról, a Moldovai Köztársaságról, Örményországról és Ukrajnáról szóló korábbi európai parlamenti állásfoglalásokra,

| — | tekintettel az Európai Parlament 2011. április 7-i, az európai szomszédságpolitika keleti dimenziójának felülvizsgálatáról szóló állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament 2011. április 7-i, az európai szomszédságpolitika keleti dimenziójának felülvizsgálatáról szóló állásfoglalására (2),

| — | tekintettel az Európai Parlament 2011. december 14-i, az európai szomszédságpolitika felülvizsgálatáról szóló állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament 2011. december 14-i, az európai szomszédságpolitika felülvizsgálatáról szóló állásfoglalására (3),

| — | tekintettel az Európai Parlament 2012. július 3-i, a keleti partnerség kereskedelmi vonatkozásairól szóló állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament 2012. július 3-i, a keleti partnerség kereskedelmi vonatkozásairól szóló állásfoglalására (4),

| — | tekintettel az Euronest Parlamenti Közgyűlés 2012. április 3-i, a keleti partnerséghez tartozó országok civil társadalmának megerősítéséről szóló állásfoglalására, melyben foglalkozott a kormány és a civil társadalom közötti együttműködéssel, valamint a civil társadalom szerepvállalásának erősítésére irányuló reformok kérdésével is, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Euronest Parlamenti Közgyűlés 2012. április 3-i, a keleti partnerséghez tartozó országok civil társadalmának megerősítéséről szóló állásfoglalására, melyben foglalkozott a kormány és a civil társadalom közötti együttműködéssel, valamint a civil társadalom szerepvállalásának erősítésére irányuló reformok kérdésével is,

| — | tekintettel az ENSZ 2000. szeptemberi millenniumi nyilatkozatára, valamint az ENSZ Közgyűlésének „Az ígéret megtartása: a millenniumi fejlesztési célok megvalósítása” című, 2010. október 19-i határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ 2000. szeptemberi millenniumi nyilatkozatára, valamint az ENSZ Közgyűlésének „Az ígéret megtartása: a millenniumi fejlesztési célok megvalósítása” című, 2010. október 19-i határozatára,

| — | tekintettel a kirekesztés és a szegénység elleni küzdelem európai évének Európai Unió általi végrehajtására 2010-ben, |
| --- | --- |

—

tekintettel a kirekesztés és a szegénység elleni küzdelem európai évének Európai Unió általi végrehajtására 2010-ben,

| — | tekintettel eljárási szabályzatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatára,

| A. | mivel a „szegénység” fogalma arra az állapotra utal, amikor valamely személy a jövedelem hiánya és az elégtelen anyagi források miatt nem élhet méltó módon, például nem megfelelő az alapvető szolgáltatásokhoz – többek között az egészségügyhöz, a lakhatáshoz és az oktatáshoz – való hozzáférése, illetve kirekesztődik a munkaerőpiacról; mivel a társadalmi kirekesztettség fogalma ennél tágabb értelmű, és gyakran közvetlen kapcsolatban áll a szegénységgel; |
| --- | --- |

A.

mivel a „szegénység” fogalma arra az állapotra utal, amikor valamely személy a jövedelem hiánya és az elégtelen anyagi források miatt nem élhet méltó módon, például nem megfelelő az alapvető szolgáltatásokhoz – többek között az egészségügyhöz, a lakhatáshoz és az oktatáshoz – való hozzáférése, illetve kirekesztődik a munkaerőpiacról; mivel a társadalmi kirekesztettség fogalma ennél tágabb értelmű, és gyakran közvetlen kapcsolatban áll a szegénységgel;

| B. | mivel az európai szomszédságpolitika speciális dimenziójaként a keleti partnerség megindításának célja az volt, hogy támogassa a kelet-európai partnereknek a fenntartható reformok megvalósítására irányuló törekvéseit, ezzel felgyorsítva a politikai társulást és gazdasági integrációt; |
| --- | --- |

B.

mivel az európai szomszédságpolitika speciális dimenziójaként a keleti partnerség megindításának célja az volt, hogy támogassa a kelet-európai partnereknek a fenntartható reformok megvalósítására irányuló törekvéseit, ezzel felgyorsítva a politikai társulást és gazdasági integrációt;

| C. | mivel a keleti partnerséggel foglalkozó második, 2011. szeptember 29–30-án Varsóban tartott csúcstalálkozó folyamán Azerbajdzsán, Grúzia, a Moldovai Köztársaság, Örményország és Ukrajna állam- és kormányfői és képviselői, valamint az Európai Unió képviselői megerősítették a keleti partnerség célkitűzései és további végrehajtása melletti elköteleződésüket; |
| --- | --- |

C.

mivel a keleti partnerséggel foglalkozó második, 2011. szeptember 29–30-án Varsóban tartott csúcstalálkozó folyamán Azerbajdzsán, Grúzia, a Moldovai Köztársaság, Örményország és Ukrajna állam- és kormányfői és képviselői, valamint az Európai Unió képviselői megerősítették a keleti partnerség célkitűzései és további végrehajtása melletti elköteleződésüket;

| D. | mivel az Európai Unióval kötendő társulási megállapodások és elsősorban a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodások aláírása új lehetőségeket teremtene a vállalkozások, a nemzetközi kereskedelem és a piac fejlődése számára; |
| --- | --- |

D.

mivel az Európai Unióval kötendő társulási megállapodások és elsősorban a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodások aláírása új lehetőségeket teremtene a vállalkozások, a nemzetközi kereskedelem és a piac fejlődése számára;

| E. | mivel a szovjet utódállamokban, köztük a keleti partnerséghez tartozó országokban az államháztartás piacgazdaság elveinek megfelelő átszervezése azt eredményezte, hogy drámaian csökkentek az egészségügyi, oktatási és egyéb szociális jellegű kiadások, ami a szegénység jelentős növekedéséhez vezetett; |
| --- | --- |

E.

mivel a szovjet utódállamokban, köztük a keleti partnerséghez tartozó országokban az államháztartás piacgazdaság elveinek megfelelő átszervezése azt eredményezte, hogy drámaian csökkentek az egészségügyi, oktatási és egyéb szociális jellegű kiadások, ami a szegénység jelentős növekedéséhez vezetett;

| F. | mivel az Azerbajdzsánra, Grúziára, a Moldovai Köztársaságra, Örményországra és Ukrajnára vonatkozó 2011. évi bizottsági országjelentések szerint ezen országok egy részében a lakosság több mint 30 %-a él a nemzeti szegénységi küszöb alatt; |
| --- | --- |

F.

mivel az Azerbajdzsánra, Grúziára, a Moldovai Köztársaságra, Örményországra és Ukrajnára vonatkozó 2011. évi bizottsági országjelentések szerint ezen országok egy részében a lakosság több mint 30 %-a él a nemzeti szegénységi küszöb alatt;

| G. | mivel – többek között a globális pénzügyi és gazdasági válság eredményeképpen – a keleti partnerség országaiban növekedett a szegénység és a társadalmi kirekesztettség, ami a legkiszolgáltatottabb csoportokat, például az időseket és a fogyatékossággal élőket sújtja leginkább; |
| --- | --- |

G.

mivel – többek között a globális pénzügyi és gazdasági válság eredményeképpen – a keleti partnerség országaiban növekedett a szegénység és a társadalmi kirekesztettség, ami a legkiszolgáltatottabb csoportokat, például az időseket és a fogyatékossággal élőket sújtja leginkább;

| H. | mivel a keleti partnerség országaiban a szegénység és a társadalmi kirekesztettség mértékéhez közvetlenül kapcsolódó alultápláltság problémáját továbbra sem ismerik el kellőképpen, sokszor nem ismerik fel, és nem kezelik megfelelően; |
| --- | --- |

H.

mivel a keleti partnerség országaiban a szegénység és a társadalmi kirekesztettség mértékéhez közvetlenül kapcsolódó alultápláltság problémáját továbbra sem ismerik el kellőképpen, sokszor nem ismerik fel, és nem kezelik megfelelően;

| I. | mivel az alultápláltság hosszan tartó káros hatásokkal jár, hátráltatja az egyének, különösen a gyermekek egészséges fejlődését és egész életen át tartó produktivitását, és gyermek- és serdülőkorban tanulási nehézségekhez és memóriazavarhoz, alacsonyabb IQ-hoz és az iskolai eredmények romlásához, valamint magatartási problémákhoz vezet; |
| --- | --- |

I.

mivel az alultápláltság hosszan tartó káros hatásokkal jár, hátráltatja az egyének, különösen a gyermekek egészséges fejlődését és egész életen át tartó produktivitását, és gyermek- és serdülőkorban tanulási nehézségekhez és memóriazavarhoz, alacsonyabb IQ-hoz és az iskolai eredmények romlásához, valamint magatartási problémákhoz vezet;

| J. | mivel a mélyszegénység az emberi méltóság súlyos sérelméhez, marginalizálódáshoz, megkülönböztetéshez, és a nem demokratikus berendezkedésű országokban az emberi jogok megsértéséhez vezethet; |
| --- | --- |

J.

mivel a mélyszegénység az emberi méltóság súlyos sérelméhez, marginalizálódáshoz, megkülönböztetéshez, és a nem demokratikus berendezkedésű országokban az emberi jogok megsértéséhez vezethet;

| K. | mivel a gyermekeket sújtó szegénység marginalizációhoz és kirekesztéshez vezethet, és negatív hatással van a későbbi munkaerő-piaci integrációra és a társadalmi életbe történő beilleszkedésre; |
| --- | --- |

K.

mivel a gyermekeket sújtó szegénység marginalizációhoz és kirekesztéshez vezethet, és negatív hatással van a későbbi munkaerő-piaci integrációra és a társadalmi életbe történő beilleszkedésre;

| L. | mivel a keleti partnerség országai öregedő társadalmak, és a „baby boom” generáció nyugdíjba vonulása nagy kihívást jelent a reformok hatékonysága, valamint a gazdasági stabilitás és növekedés tekintetében; |
| --- | --- |

L.

mivel a keleti partnerség országai öregedő társadalmak, és a „baby boom” generáció nyugdíjba vonulása nagy kihívást jelent a reformok hatékonysága, valamint a gazdasági stabilitás és növekedés tekintetében;

| M. | mivel annak ellenére, hogy a keleti partnerség valamennyi országa más és más megközelítéssel küzd a szegénység és a társadalmi kirekesztés ellen, a versenyképesség fenntartása, a munkahelyteremtés és a szegénység elleni küzdelem érdekében folyamatos reformokat kell alkalmazni; |
| --- | --- |

M.

mivel annak ellenére, hogy a keleti partnerség valamennyi országa más és más megközelítéssel küzd a szegénység és a társadalmi kirekesztés ellen, a versenyképesség fenntartása, a munkahelyteremtés és a szegénység elleni küzdelem érdekében folyamatos reformokat kell alkalmazni;

| N. | mivel a keleti partnerségnek az Unió és partnerei közötti szorosabb gazdasági integráción, valamint a keleti partnerség országainak kereskedelmi és beruházási liberalizációjának támogatásán kellene alapulnia, a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térségek hálózatának létrehozása céljából; |
| --- | --- |

N.

mivel a keleti partnerségnek az Unió és partnerei közötti szorosabb gazdasági integráción, valamint a keleti partnerség országainak kereskedelmi és beruházási liberalizációjának támogatásán kellene alapulnia, a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térségek hálózatának létrehozása céljából;

| O. | mivel a keleti partnerségen belüli együttműködés célja pozitív hatások elérése oly módon, hogy platformot biztosít az eszmecserére, a napjaink globális kihívásaival – például a gazdasággal, a kereskedelemmel, valamint a szegénység és a társadalmi kirekesztettség elleni küzdelemmel – kapcsolatos közös álláspontok kialakítására, valamint a régió országai és az Unió közötti, illetve a keleti partnerséghez tartozó országok közötti kapcsolatok megerősítésére; |
| --- | --- |

O.

mivel a keleti partnerségen belüli együttműködés célja pozitív hatások elérése oly módon, hogy platformot biztosít az eszmecserére, a napjaink globális kihívásaival – például a gazdasággal, a kereskedelemmel, valamint a szegénység és a társadalmi kirekesztettség elleni küzdelemmel – kapcsolatos közös álláspontok kialakítására, valamint a régió országai és az Unió közötti, illetve a keleti partnerséghez tartozó országok közötti kapcsolatok megerősítésére;

| P. | mivel a szegénység csökkentéséhez elengedhetetlen a kereskedelem, valamint a munkaerőpiachoz, az orvosi ellátáshoz és az alapvető szociális szolgáltatásokhoz való hozzáférés előmozdítása; |
| --- | --- |

P.

mivel a szegénység csökkentéséhez elengedhetetlen a kereskedelem, valamint a munkaerőpiachoz, az orvosi ellátáshoz és az alapvető szociális szolgáltatásokhoz való hozzáférés előmozdítása;

| Q. | mivel a szociális szolgáltatások, és különösen a gyermek- és idősgondozási, valamint az egyéb hozzátartozók gondozását nyújtó szolgáltatásokhoz való hozzáférés nélkülözhetetlen a nők és a férfiak munkaerőpiacon, oktatásban és képzésben való egyenlő részvételéhez; |
| --- | --- |

Q.

mivel a szociális szolgáltatások, és különösen a gyermek- és idősgondozási, valamint az egyéb hozzátartozók gondozását nyújtó szolgáltatásokhoz való hozzáférés nélkülözhetetlen a nők és a férfiak munkaerőpiacon, oktatásban és képzésben való egyenlő részvételéhez;

| R. | mivel a békésebb, biztonságosabb, stabilabb és konfliktusmentes régiók elősegítenék az érintett országok fenntartható gazdasági és társadalmi fejlődését, felszámolnák a regionális együttműködés előtt álló akadályokat, és lehetőségeket teremtenének a szegénység és a társadalmi kirekesztettség elleni küzdelemre a keleti partnerség országaiban; |
| --- | --- |

R.

mivel a békésebb, biztonságosabb, stabilabb és konfliktusmentes régiók elősegítenék az érintett országok fenntartható gazdasági és társadalmi fejlődését, felszámolnák a regionális együttműködés előtt álló akadályokat, és lehetőségeket teremtenének a szegénység és a társadalmi kirekesztettség elleni küzdelemre a keleti partnerség országaiban;

| S. | mivel az új európai szomszédsági politika célja, hogy támogassa a befogadó gazdasági fejlődést, hogy az Unió szomszédai fenntartható módon tudjanak kereskedni, beruházni és gazdaságukat növelni, csökkentve egyúttal a társadalmi és regionális egyenlőtlenségeket és a szegénységet, munkahelyeket teremtve lakosságuk számára, és magasabb életszínvonalat biztosítva; |
| --- | --- |

S.

mivel az új európai szomszédsági politika célja, hogy támogassa a befogadó gazdasági fejlődést, hogy az Unió szomszédai fenntartható módon tudjanak kereskedni, beruházni és gazdaságukat növelni, csökkentve egyúttal a társadalmi és regionális egyenlőtlenségeket és a szegénységet, munkahelyeket teremtve lakosságuk számára, és magasabb életszínvonalat biztosítva;

A szegénység csökkentése melletti politikai elköteleződés

| 1. | bátorítja a keleti partnerséghez tartozó összes országot, hogy fontolják meg egyértelmű és nagyszabású célok kitűzését a szegénység csökkentése terén; |
| --- | --- |

1.

bátorítja a keleti partnerséghez tartozó összes országot, hogy fontolják meg egyértelmű és nagyszabású célok kitűzését a szegénység csökkentése terén;

| 2. | felszólítja a keleti partnerséghez tartozó összes országot annak biztosítására, hogy a szegénység és a társadalmi kirekesztettség elleni küzdelem céljaira álljanak rendelkezésre a szükséges költségvetési vagy egyéb források, és az érintett szereplők számára tegyék könnyebbé az ilyen forrásokhoz való hozzáférést; felszólítja az uniós tagállamokat annak biztosítására, hogy a következő, 2014-től 2020-ig tartó időszakra szóló többéves pénzügyi keretben álljanak rendelkezésre a szükséges források az uniós külsői fellépés finanszírozására, különös tekintettel a keleti partnerséggel kapcsolatos programokra; |
| --- | --- |

2.

felszólítja a keleti partnerséghez tartozó összes országot annak biztosítására, hogy a szegénység és a társadalmi kirekesztettség elleni küzdelem céljaira álljanak rendelkezésre a szükséges költségvetési vagy egyéb források, és az érintett szereplők számára tegyék könnyebbé az ilyen forrásokhoz való hozzáférést; felszólítja az uniós tagállamokat annak biztosítására, hogy a következő, 2014-től 2020-ig tartó időszakra szóló többéves pénzügyi keretben álljanak rendelkezésre a szükséges források az uniós külsői fellépés finanszírozására, különös tekintettel a keleti partnerséggel kapcsolatos programokra;

| 3. | bátorítja a keleti partnerséghez tartozó összes országot arra, hogy használják ki a társadalmi és területi kohézió támogatására szolgáló pénzügyi eszközöket, különös tekintettel a városi és vidéki szegényég elleni küzdelemre; |
| --- | --- |

3.

bátorítja a keleti partnerséghez tartozó összes országot arra, hogy használják ki a társadalmi és területi kohézió támogatására szolgáló pénzügyi eszközöket, különös tekintettel a városi és vidéki szegényég elleni küzdelemre;

| 4. | hangsúlyozza, hogy elő kell mozdítani a nemek közötti egyenlőséget és a nők gazdasági függetlenségét, különös tekintettel arra, hogy az idősebb nők jobban ki vannak téve a szegénység kockázatának, figyelembe véve, hogy a nemek közötti bérszakadék és az ebből eredő nyugdíjszakadék továbbra is az első számú oka annak, hogy a nők a későbbi életszakaszokban a szegénységi küszöb alá kerülnek, ahogyan az egyedülálló szülők, a fogyatékossággal élő nők és az etnikai kisebbséghez tartozó nők is; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy elő kell mozdítani a nemek közötti egyenlőséget és a nők gazdasági függetlenségét, különös tekintettel arra, hogy az idősebb nők jobban ki vannak téve a szegénység kockázatának, figyelembe véve, hogy a nemek közötti bérszakadék és az ebből eredő nyugdíjszakadék továbbra is az első számú oka annak, hogy a nők a későbbi életszakaszokban a szegénységi küszöb alá kerülnek, ahogyan az egyedülálló szülők, a fogyatékossággal élő nők és az etnikai kisebbséghez tartozó nők is;

| 5. | hangsúlyozza, hogy a keleti partnerséghez tartozó országok jövőbeli gazdasági versenyképessége és jóléte nagyban függ attól, hogy milyen mértékben tudják kihasználni munkaerőforrásaikat, amihez hozzátartozik a nők munkaerő-piaci részvételének fokozása is; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza, hogy a keleti partnerséghez tartozó országok jövőbeli gazdasági versenyképessége és jóléte nagyban függ attól, hogy milyen mértékben tudják kihasználni munkaerőforrásaikat, amihez hozzátartozik a nők munkaerő-piaci részvételének fokozása is;

| 6. | hangsúlyozza, hogy küzdeni kell a fogyatékossággal élőket sújtó szegénység ellen, mégpedig a munkaerőpiachoz való egyenlő hozzáférés biztosítása, a jogaik teljes körű gyakorlása előtt álló akadályok felszámolása, a szükségleteiknek megfelelő szolgáltatások kifejlesztése, valamint a korszerű orvosi ellátáshoz való hozzáférésük biztosítása révén; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza, hogy küzdeni kell a fogyatékossággal élőket sújtó szegénység ellen, mégpedig a munkaerőpiachoz való egyenlő hozzáférés biztosítása, a jogaik teljes körű gyakorlása előtt álló akadályok felszámolása, a szükségleteiknek megfelelő szolgáltatások kifejlesztése, valamint a korszerű orvosi ellátáshoz való hozzáférésük biztosítása révén;

| 7. | felszólítja a keleti partnerséghez tartozó országokat, hogy teljes mértékben kötelezzék el magukat az alultápláltság felszámolása mellett, mivel annak hosszú távú egészségügyi következményei vannak, és az egyének és a társadalom számára egyaránt növeli az ápolás terheit és költségeit; |
| --- | --- |

7.

felszólítja a keleti partnerséghez tartozó országokat, hogy teljes mértékben kötelezzék el magukat az alultápláltság felszámolása mellett, mivel annak hosszú távú egészségügyi következményei vannak, és az egyének és a társadalom számára egyaránt növeli az ápolás terheit és költségeit;

| 8. | felszólítja az Európai Uniót, hogy ösztönözze a keleti partnerséghez tartozó országokat arra, hogy a köz- és a magánszféra közötti partnerségek, valamint a vállalati társadalmi felelősségvállalás segítségével kezeljék a gyermekek alultápláltságát, illetve aktívan csökkentsék az öt év alatti gyermekek növekedésbeli és súlybeli elmaradását; hangsúlyozza, hogy „Az anyai és a gyermektáplálkozás előtérbe helyezése a külső támogatásokban: uniós szakpolitikai keret” című bizottsági közleményben támogatott ilyen megközelítések nemcsak közvetlen társadalmi és gazdasági előnyökkel járnak, hanem hosszú távú hatással vannak az egészségügyi kiadásokra is; |
| --- | --- |

8.

felszólítja az Európai Uniót, hogy ösztönözze a keleti partnerséghez tartozó országokat arra, hogy a köz- és a magánszféra közötti partnerségek, valamint a vállalati társadalmi felelősségvállalás segítségével kezeljék a gyermekek alultápláltságát, illetve aktívan csökkentsék az öt év alatti gyermekek növekedésbeli és súlybeli elmaradását; hangsúlyozza, hogy „Az anyai és a gyermektáplálkozás előtérbe helyezése a külső támogatásokban: uniós szakpolitikai keret” című bizottsági közleményben támogatott ilyen megközelítések nemcsak közvetlen társadalmi és gazdasági előnyökkel járnak, hanem hosszú távú hatással vannak az egészségügyi kiadásokra is;

A szegénység elleni küzdelem a gazdasági fejlődés, a kereskedelem és a regionális integráció segítségével

| 9. | hangsúlyozza, hogy a keleti partnerséghez tartozó országok számára a kereskedelem a gazdasági növekedés előmozdításának egyik leghatékonyabb módja, valamint a fenntartható fejődés és gazdasági és társadalmi feltételek javításának kulcsfontosságú tényezője; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza, hogy a keleti partnerséghez tartozó országok számára a kereskedelem a gazdasági növekedés előmozdításának egyik leghatékonyabb módja, valamint a fenntartható fejődés és gazdasági és társadalmi feltételek javításának kulcsfontosságú tényezője;

| 10. | elismeri, hogy a gazdasági fejlődés, a kereskedelmi eljárások egyszerűsítése és a keleti partnerséghez tartozó országoknak a világgazdaságba történő integrációja jelentőséggel bír a szegénység és a társadalmi kirekesztettség leküzdésében; felhívja a figyelmet arra, hogy a szabad kereskedelembe bevont országok gazdasága jelentős mértékben növekedett, szegénységi mutatóik pedig javultak; |
| --- | --- |

10.

elismeri, hogy a gazdasági fejlődés, a kereskedelmi eljárások egyszerűsítése és a keleti partnerséghez tartozó országoknak a világgazdaságba történő integrációja jelentőséggel bír a szegénység és a társadalmi kirekesztettség leküzdésében; felhívja a figyelmet arra, hogy a szabad kereskedelembe bevont országok gazdasága jelentős mértékben növekedett, szegénységi mutatóik pedig javultak;

| 11. | ösztönzi a keleti partnerség országai közötti regionális integrációt regionális piacuknak a regionális megállapodások, valamint az Európai Unióval kötött kétoldalú megállapodások megtárgyalása és végrehajtása révén történő fejlesztése segítségével; |
| --- | --- |

11.

ösztönzi a keleti partnerség országai közötti regionális integrációt regionális piacuknak a regionális megállapodások, valamint az Európai Unióval kötött kétoldalú megállapodások megtárgyalása és végrehajtása révén történő fejlesztése segítségével;

| 12. | hangsúlyozza a társulási megállapodásokkal – köztük a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodásokkal – foglalkozó tárgyalások jelentőségét, mivel e megállapodások a keleti partnerséghez tartozó országokban a kereskedelmi liberalizáció ösztönzésének és a kereskedelem előtt álló akadályok lebontásának – és ezzel a szegénység elleni hatékony és fenntartható harcnak – elengedhetetlen eszközei; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza a társulási megállapodásokkal – köztük a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodásokkal – foglalkozó tárgyalások jelentőségét, mivel e megállapodások a keleti partnerséghez tartozó országokban a kereskedelmi liberalizáció ösztönzésének és a kereskedelem előtt álló akadályok lebontásának – és ezzel a szegénység elleni hatékony és fenntartható harcnak – elengedhetetlen eszközei;

| 13. | felszólítja a keleti partnerséghez tartozó valamennyi országot, hogy fejlesztési stratégiájába foglalja bele a kereskedelmet, mivel az fontos gazdasági tényező, amely a regionális integráció és együttműködés, valamint a hatékony gazdasági irányítás támogatása révén, illetve a humántőke fejlesztése, az alapvető munkaügyi normák, illetve a (főleg a vidéken élők számára biztosított) jobb piaci hozzáférés biztosítása segítségével hozzájárul a szegénység csökkentéséhez; |
| --- | --- |

13.

felszólítja a keleti partnerséghez tartozó valamennyi országot, hogy fejlesztési stratégiájába foglalja bele a kereskedelmet, mivel az fontos gazdasági tényező, amely a regionális integráció és együttműködés, valamint a hatékony gazdasági irányítás támogatása révén, illetve a humántőke fejlesztése, az alapvető munkaügyi normák, illetve a (főleg a vidéken élők számára biztosított) jobb piaci hozzáférés biztosítása segítségével hozzájárul a szegénység csökkentéséhez;

| 14. | rámutat arra, hogy a kereskedelmi akadályok lebontása és a nemzeti reformok együtt jelentős mértékben hozzá tudnának járulni a fenntartható gazdasági fejlődéshez és a szegénység és a társadalmi kirekesztettség elleni küzdelemhez; kiemeli, hogy a regionális integráció még hatékonyabb, ha az együttműködés átterjed a határokon túlra is, és magában foglalja a világgazdaságba történő mélyebb integrációt is; |
| --- | --- |

14.

rámutat arra, hogy a kereskedelmi akadályok lebontása és a nemzeti reformok együtt jelentős mértékben hozzá tudnának járulni a fenntartható gazdasági fejlődéshez és a szegénység és a társadalmi kirekesztettség elleni küzdelemhez; kiemeli, hogy a regionális integráció még hatékonyabb, ha az együttműködés átterjed a határokon túlra is, és magában foglalja a világgazdaságba történő mélyebb integrációt is;

| 15. | üdvözli, hogy a keleti partnerség legtöbb országa elkötelezett a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) megállapodásai iránt, amelyek a hiteles nemzeti kereskedelmi politikák alapját képezik, illetve ösztönzik a szabályozási és intézményi kereskedelmi környezet javítását; |
| --- | --- |

15.

üdvözli, hogy a keleti partnerség legtöbb országa elkötelezett a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) megállapodásai iránt, amelyek a hiteles nemzeti kereskedelmi politikák alapját képezik, illetve ösztönzik a szabályozási és intézményi kereskedelmi környezet javítását;

| 16. | felszólítja az Európai Uniót és az Európai Külügyi Szolgálatot (EKSZ), hogy kiegészítő szakmai és pénzügyi segítségnyújtás révén támogassák a keleti partnerséghez tartozó országok kereskedelmi kapacitásaik megreformálására és növelésére irányuló erőfeszítéseit, és felszólítja a Bizottságot annak mérlegelésére, hogyan lehetne ezeket a célkitűzéseket elérni; |
| --- | --- |

16.

felszólítja az Európai Uniót és az Európai Külügyi Szolgálatot (EKSZ), hogy kiegészítő szakmai és pénzügyi segítségnyújtás révén támogassák a keleti partnerséghez tartozó országok kereskedelmi kapacitásaik megreformálására és növelésére irányuló erőfeszítéseit, és felszólítja a Bizottságot annak mérlegelésére, hogyan lehetne ezeket a célkitűzéseket elérni;

| 17. | hangsúlyozza, hogy a kereskedelempolitikai reformoknak tükrözniük kellene a keleti partnerséghez tartozó egyes országok sajátos körülményeit, illetve a kormányok, a magánszektor, valamint a munkavállalók és a civil társadalom képviselői közötti nemzeti párbeszéd eredményeképpen kell létrejönniük, továbbá olyan makrogazdasági és intézményi reformokat kell kiegészíteniük, amelyek elősegítik a növekedést, és előmozdítják az emberi fejlődést; |
| --- | --- |

17.

hangsúlyozza, hogy a kereskedelempolitikai reformoknak tükrözniük kellene a keleti partnerséghez tartozó egyes országok sajátos körülményeit, illetve a kormányok, a magánszektor, valamint a munkavállalók és a civil társadalom képviselői közötti nemzeti párbeszéd eredményeképpen kell létrejönniük, továbbá olyan makrogazdasági és intézményi reformokat kell kiegészíteniük, amelyek elősegítik a növekedést, és előmozdítják az emberi fejlődést;

| 18. | támogatja olyan, ágazatokon átívelő megközelítések kidolgozását, amelyek lehetővé teszik a számos kapcsolódó szakpolitikai területen, például a foglalkoztatás, az oktatásügy, az egészségügy, az ifjúság, a lakhatás és a szociális védelem területén történő fellépést; |
| --- | --- |

18.

támogatja olyan, ágazatokon átívelő megközelítések kidolgozását, amelyek lehetővé teszik a számos kapcsolódó szakpolitikai területen, például a foglalkoztatás, az oktatásügy, az egészségügy, az ifjúság, a lakhatás és a szociális védelem területén történő fellépést;

A szegénység elleni harc a foglalkoztatás, a szociális szolgáltatások, az oktatás és a képzés segítségével

| 19. | rámutat arra, hogy a szegénység és a társadalmi kirekesztettség elleni küzdelemnek a növekedésre és a foglalkoztatásra, valamint a modern és hatékony szociális védelmi politikára kell támaszkodnia; rámutat arra, hogy az Eurofound életminőség-felmérései (5) igazolták, hogy a szociális szolgáltatások nyújtása és fejlesztése az egyik legfontosabb módja annak, hogy javítsák a lakosság életminőségét, biztosítsák a teljes körű társadalmi integrációt, valamint gondoskodjanak a területi és társadalmi kohézióról; |
| --- | --- |

19.

rámutat arra, hogy a szegénység és a társadalmi kirekesztettség elleni küzdelemnek a növekedésre és a foglalkoztatásra, valamint a modern és hatékony szociális védelmi politikára kell támaszkodnia; rámutat arra, hogy az Eurofound életminőség-felmérései (5) igazolták, hogy a szociális szolgáltatások nyújtása és fejlesztése az egyik legfontosabb módja annak, hogy javítsák a lakosság életminőségét, biztosítsák a teljes körű társadalmi integrációt, valamint gondoskodjanak a területi és társadalmi kohézióról;

| 20. | úgy véli, hogy a szociális szolgáltatások jogszabályban előírt és kiegészítő szociális biztonsági rendszereket, valamint olyan egyetemesen elérhető szolgáltatásokat ölelnek fel, amelyeket közvetlenül nyújtanak az egyének számára, és amelyek célja minden ember életminőségének javítása; szerepet játszanak a megelőzésben, a társadalmi kohézióban és a befogadásban, és az alapvető jogok területén is eredményeket mutatnak fel; |
| --- | --- |

20.

úgy véli, hogy a szociális szolgáltatások jogszabályban előírt és kiegészítő szociális biztonsági rendszereket, valamint olyan egyetemesen elérhető szolgáltatásokat ölelnek fel, amelyeket közvetlenül nyújtanak az egyének számára, és amelyek célja minden ember életminőségének javítása; szerepet játszanak a megelőzésben, a társadalmi kohézióban és a befogadásban, és az alapvető jogok területén is eredményeket mutatnak fel;

| 21. | sürgeti a keleti partnerséghez tartozó országokat, hogy mozdítsák elő a hozzáférhető, megfizethető és jó minőségű szociális szolgáltatások rendelkezésre állását, valamint garantálják, hogy ezekhez a szolgáltatásokhoz megkülönböztetés nélkül, nemétől, bevételétől, faji vagy etnikai származásától, vallásától vagy meggyőződésétől, fogyatékosságától, korától, szexuális irányultságától vagy foglalkoztatási körülményeitől függetlenül bárki hozzáférhessen; |
| --- | --- |

21.

sürgeti a keleti partnerséghez tartozó országokat, hogy mozdítsák elő a hozzáférhető, megfizethető és jó minőségű szociális szolgáltatások rendelkezésre állását, valamint garantálják, hogy ezekhez a szolgáltatásokhoz megkülönböztetés nélkül, nemétől, bevételétől, faji vagy etnikai származásától, vallásától vagy meggyőződésétől, fogyatékosságától, korától, szexuális irányultságától vagy foglalkoztatási körülményeitől függetlenül bárki hozzáférhessen;

| 22. | úgy véli, hogy a keleti partnerséghez tartozó országokban a munkaképes korú lakosság körében a munkanélküliség a szegénység egyik legfőbb oka, ezért hangsúlyozza, hogy minden vonatkozó politikának elsősorban a fenntartható munkahelyteremtésre kellene összpontosítania; hangsúlyozza, hogy az embereket megfelelő oktatás, képzés és képességek révén kell felkészíteni arra, hogy versenyképes állásokhoz juthassanak; |
| --- | --- |

22.

úgy véli, hogy a keleti partnerséghez tartozó országokban a munkaképes korú lakosság körében a munkanélküliség a szegénység egyik legfőbb oka, ezért hangsúlyozza, hogy minden vonatkozó politikának elsősorban a fenntartható munkahelyteremtésre kellene összpontosítania; hangsúlyozza, hogy az embereket megfelelő oktatás, képzés és képességek révén kell felkészíteni arra, hogy versenyképes állásokhoz juthassanak;

| 23. | hangsúlyozza, hogy a szülők munkavállalásának előmozdítása kulcsfontosságú tényező a gyermekeket sújtó szegénység kezelésében, mivel a szegénység gyakran „öröklődik”; szorgalmazza az olyan intézkedések meghozatalát, amelyek jobb hozzáférést biztosítanak a szülőknek a képzésekhez és a különleges képesítésekhez, támogatják a szülők munkaerő-piacra történő belépését vagy karrier megszakadása esetén visszailleszkedését, illetve lehetővé teszik számukra a rugalmas munkaidőt és a rugalmasan kivehető szabadságot; |
| --- | --- |

23.

hangsúlyozza, hogy a szülők munkavállalásának előmozdítása kulcsfontosságú tényező a gyermekeket sújtó szegénység kezelésében, mivel a szegénység gyakran „öröklődik”; szorgalmazza az olyan intézkedések meghozatalát, amelyek jobb hozzáférést biztosítanak a szülőknek a képzésekhez és a különleges képesítésekhez, támogatják a szülők munkaerő-piacra történő belépését vagy karrier megszakadása esetén visszailleszkedését, illetve lehetővé teszik számukra a rugalmas munkaidőt és a rugalmasan kivehető szabadságot;

| 24. | felszólítja a kormányokat, hogy a különleges igényű családok (sokgyermekes családok, fogyatékos gyermeket nevelők, egyedülálló szülők, nevelőszülők) számára adókedvezményekkel, gyermekek után járó juttatásokkal, pénzbeli ellátásokkal, oktatással, gyermekgondozással és lakhatási támogatással támogassák a háztartások bevételeit; felszólítja az Uniót, hogy a partnereivel fenntartott kapcsolataiban mozdítsa elő a munkaügyi és a társadalmi normákat; |
| --- | --- |

24.

felszólítja a kormányokat, hogy a különleges igényű családok (sokgyermekes családok, fogyatékos gyermeket nevelők, egyedülálló szülők, nevelőszülők) számára adókedvezményekkel, gyermekek után járó juttatásokkal, pénzbeli ellátásokkal, oktatással, gyermekgondozással és lakhatási támogatással támogassák a háztartások bevételeit; felszólítja az Uniót, hogy a partnereivel fenntartott kapcsolataiban mozdítsa elő a munkaügyi és a társadalmi normákat;

| 25. | szorgalmazza, hogy a fiatalokat sújtó szegénység és társadalmi kirekesztettség elleni küzdelem érdekében javítsák az oktatási szolgáltatásokat, különösen a hátrányos helyzetű térségekben, korszerűsítsék az iskola előtti és az iskolai nevelés infrastruktúráját, valamint támogassák az informális tanulást és részvételi módszereket; |
| --- | --- |

25.

szorgalmazza, hogy a fiatalokat sújtó szegénység és társadalmi kirekesztettség elleni küzdelem érdekében javítsák az oktatási szolgáltatásokat, különösen a hátrányos helyzetű térségekben, korszerűsítsék az iskola előtti és az iskolai nevelés infrastruktúráját, valamint támogassák az informális tanulást és részvételi módszereket;

| 26. | felszólítja az Uniót, hogy az egyetemek, tanintézmények, ifjúsági szervezetek és vállalkozások közötti szinergiák növelése révén indítsanak csereprogramokat és szakmai gyakorlati programokat a diákok és a tanárok számára, illetve fejlesszék tovább a már meglévőket; hangsúlyozza a készségek munkaerőpiachoz történő igazításának jelentőségét, ezzel lehetővé téve az intelligens, fenntartható és befogadó gazdaságra történő átállást; hangsúlyozza, hogy növelni kell a fiatalok képességét arra, hogy az érdeklődésüknek megfelelő munkahelyet találjanak, valamint fel kell hívni a figyelmüket az emberi jogok, a nemi politikák, valamint a gyermekek és a fogyatékossággal élők védelmének kérdéseire; |
| --- | --- |

26.

felszólítja az Uniót, hogy az egyetemek, tanintézmények, ifjúsági szervezetek és vállalkozások közötti szinergiák növelése révén indítsanak csereprogramokat és szakmai gyakorlati programokat a diákok és a tanárok számára, illetve fejlesszék tovább a már meglévőket; hangsúlyozza a készségek munkaerőpiachoz történő igazításának jelentőségét, ezzel lehetővé téve az intelligens, fenntartható és befogadó gazdaságra történő átállást; hangsúlyozza, hogy növelni kell a fiatalok képességét arra, hogy az érdeklődésüknek megfelelő munkahelyet találjanak, valamint fel kell hívni a figyelmüket az emberi jogok, a nemi politikák, valamint a gyermekek és a fogyatékossággal élők védelmének kérdéseire;

| 27. | rámutat arra, hogy a fiatalokat sújtó munkanélküliség kezelésének progresszív megközelítése középpontjába az álláskereső fiatal nők előtt álló speciális akadályok kezelését kell állítani; felhívja a keleti partnerség országait, hogy olyan stratégiákra összpontosítsanak, amelyek az oktatási és képzési politikákat a fiatal nőkre irányuló, célzott foglalkoztatási politikákkal ötvözik; |
| --- | --- |

27.

rámutat arra, hogy a fiatalokat sújtó munkanélküliség kezelésének progresszív megközelítése középpontjába az álláskereső fiatal nők előtt álló speciális akadályok kezelését kell állítani; felhívja a keleti partnerség országait, hogy olyan stratégiákra összpontosítsanak, amelyek az oktatási és képzési politikákat a fiatal nőkre irányuló, célzott foglalkoztatási politikákkal ötvözik;

| 28. | hangsúlyozza, hogy a további vízumkönnyítések és mobilitási programok jobb lehetőségeket biztosítanak a keleti partnerség országaiban élő fiatalok számára arra, hogy külföldön tanulhassanak és tapasztalatot cserélhessenek; felszólítja a Bizottságot, hogy mind szakmailag, mind pénzügyileg segítsék a keleti partnereket a felsőoktatási diplomáknak és normáknak az európai felsőoktatási térséghez való közelítésében; |
| --- | --- |

28.

hangsúlyozza, hogy a további vízumkönnyítések és mobilitási programok jobb lehetőségeket biztosítanak a keleti partnerség országaiban élő fiatalok számára arra, hogy külföldön tanulhassanak és tapasztalatot cserélhessenek; felszólítja a Bizottságot, hogy mind szakmailag, mind pénzügyileg segítsék a keleti partnereket a felsőoktatási diplomáknak és normáknak az európai felsőoktatási térséghez való közelítésében;

| 29. | felszólítja az Európai Uniót, hogy ösztönözze a keleti partnerséghez tartozó országokat arra, hogy biztosítsanak lehetőséget fiataljaik számára a tanulmányaik során folytatható szakképzésekre, szakmai gyakorlatokra és gyakorlati képzésekre, ami a munkatapasztalatuk növelése révén fokozza munkaerő-piaci esélyeiket; felszólítja a keleti partnerség országainak kormányait, hogy jogalkotási szinten szilárdítsák meg azon gazdasági mechanizmusaikat, melyek révén ösztönözni kívánják a munkaadókat arra, hogy kínáljanak munkát a pályakezdő diplomások számára, valamint szakmai gyakorlati lehetőségeket a szakiskolák diákjai és felsőoktatási intézmények hallhatói számára; |
| --- | --- |

29.

felszólítja az Európai Uniót, hogy ösztönözze a keleti partnerséghez tartozó országokat arra, hogy biztosítsanak lehetőséget fiataljaik számára a tanulmányaik során folytatható szakképzésekre, szakmai gyakorlatokra és gyakorlati képzésekre, ami a munkatapasztalatuk növelése révén fokozza munkaerő-piaci esélyeiket; felszólítja a keleti partnerség országainak kormányait, hogy jogalkotási szinten szilárdítsák meg azon gazdasági mechanizmusaikat, melyek révén ösztönözni kívánják a munkaadókat arra, hogy kínáljanak munkát a pályakezdő diplomások számára, valamint szakmai gyakorlati lehetőségeket a szakiskolák diákjai és felsőoktatási intézmények hallhatói számára;

A szegénység elleni küzdelem a kkv-k fejlesztésének megkönnyítése révén

| 30. | hangsúlyozza, hogy a fiatalokat sújtó szegénység csökkentését szolgáló alapvető intézkedés a fiatalok foglalkoztatásának előmozdítása, valamint az új munkahelyek teremtése a kkv-kat körülvevő üzleti környezet minőségének javítása révén; úgy véli, hogy a vállalkozásokkal kapcsolatos tudás és ismeretek fejlesztése a jól megtervezett és jól végrehajtott nemzeti stratégiák alapköve; |
| --- | --- |

30.

hangsúlyozza, hogy a fiatalokat sújtó szegénység csökkentését szolgáló alapvető intézkedés a fiatalok foglalkoztatásának előmozdítása, valamint az új munkahelyek teremtése a kkv-kat körülvevő üzleti környezet minőségének javítása révén; úgy véli, hogy a vállalkozásokkal kapcsolatos tudás és ismeretek fejlesztése a jól megtervezett és jól végrehajtott nemzeti stratégiák alapköve;

| 31. | felhívja a figyelmet arra, hogy a nők vállalkozói kedve a gazdasági növekedés és a munkahelyteremtés értékes forrása; felszólítja ezért a keleti partnerséghez tartozó országokat, hogy mozdítsák elő a vállalkozói kedvet a nők körében, valamint segítsék a finanszírozáshoz való hozzáférést, a mentori rendszerek fokozottabb rendelkezésre állását, valamint a képzési és oktatási programokat; |
| --- | --- |

31.

felhívja a figyelmet arra, hogy a nők vállalkozói kedve a gazdasági növekedés és a munkahelyteremtés értékes forrása; felszólítja ezért a keleti partnerséghez tartozó országokat, hogy mozdítsák elő a vállalkozói kedvet a nők körében, valamint segítsék a finanszírozáshoz való hozzáférést, a mentori rendszerek fokozottabb rendelkezésre állását, valamint a képzési és oktatási programokat;

| 32. | felszólítja a keleti partnerséghez tartozó országokat, hogy bontsák le a kkv-k fejlődése előtt álló akadályokat, beleértve a torz és igazságtalan versenyhelyzetet és monopóliumokat, vegyék fel a küzdelmet a kkv-k nyilvántartásba vételéért felelős hatóságoknál, valamint az adóhivataloknál, a földhivataloknál, a vámhivataloknál és az egyéb ellenőrzési szerveknél tapasztalható korrupció ellen, illetve könnyítsék meg a bankhiteleknek felvételéhez szükséges, a rendkívül magas kamatlábak és bonyolult eljárások miatt nehézkes eljárást; |
| --- | --- |

32.

felszólítja a keleti partnerséghez tartozó országokat, hogy bontsák le a kkv-k fejlődése előtt álló akadályokat, beleértve a torz és igazságtalan versenyhelyzetet és monopóliumokat, vegyék fel a küzdelmet a kkv-k nyilvántartásba vételéért felelős hatóságoknál, valamint az adóhivataloknál, a földhivataloknál, a vámhivataloknál és az egyéb ellenőrzési szerveknél tapasztalható korrupció ellen, illetve könnyítsék meg a bankhiteleknek felvételéhez szükséges, a rendkívül magas kamatlábak és bonyolult eljárások miatt nehézkes eljárást;

| 33. | hangsúlyozza, hogy a regionális integráció, amely a kereskedelem fellendítésének egyik kulcsfontosságú eleme, ösztönzi a hatékony politikák kidolgozását többek között a szabványok, a szellemi tulajdon, valamint a szociális védelem területén; hangsúlyozza, hogy a kereskedelmi kapacitást egyrészt a kereskedelemmel kapcsolatos egyéb fejlesztési támogatások révén kell fejleszteni, ideértve az olyan ágazati és adópolitikákat, amelyek javítják a befektetési környezetet, másrészt a magánszektor, és elsősorban a kis- és középvállalkozások fejlesztésének megfelelő támogatásával; kifejti, hogy támogatja a regionális piacok és intézmények fejlesztését a keleti partnerséghez tartozó országokban, különösen az Unióval kötendő kétoldalú és regionális megállapodások megtárgyalása, megkötése és végrehajtása révén; |
| --- | --- |

33.

hangsúlyozza, hogy a regionális integráció, amely a kereskedelem fellendítésének egyik kulcsfontosságú eleme, ösztönzi a hatékony politikák kidolgozását többek között a szabványok, a szellemi tulajdon, valamint a szociális védelem területén; hangsúlyozza, hogy a kereskedelmi kapacitást egyrészt a kereskedelemmel kapcsolatos egyéb fejlesztési támogatások révén kell fejleszteni, ideértve az olyan ágazati és adópolitikákat, amelyek javítják a befektetési környezetet, másrészt a magánszektor, és elsősorban a kis- és középvállalkozások fejlesztésének megfelelő támogatásával; kifejti, hogy támogatja a regionális piacok és intézmények fejlesztését a keleti partnerséghez tartozó országokban, különösen az Unióval kötendő kétoldalú és regionális megállapodások megtárgyalása, megkötése és végrehajtása révén;

Nyugdíjrendszerek

| 34. | úgy véli, hogy a nyugdíjrendszerek korszerűsítésének a keleti partnerséghez tartozó országok szegénységcsökkentési napirendjének élén kellene állnia; hangsúlyozza, hogy gondoskodni kell arról, hogy a nyugdíjak biztonságos és megfelelő bevételt legyenek képesek biztosítani a nyugdíjasok számára; hangsúlyozza, hogy a nyugdíjrendszerek korszerűsítésének tükröznie kell a társadalom és a munkaerőpiac változó igényeit; |
| --- | --- |

34.

úgy véli, hogy a nyugdíjrendszerek korszerűsítésének a keleti partnerséghez tartozó országok szegénységcsökkentési napirendjének élén kellene állnia; hangsúlyozza, hogy gondoskodni kell arról, hogy a nyugdíjak biztonságos és megfelelő bevételt legyenek képesek biztosítani a nyugdíjasok számára; hangsúlyozza, hogy a nyugdíjrendszerek korszerűsítésének tükröznie kell a társadalom és a munkaerőpiac változó igényeit;

| 35. | rámutat arra, hogy továbbra is a keleti partnerséghez tartozó országok nemzeti politikai döntéshozói felelősek a nyugdíjrendszerekért; javaslata szerint a nyugdíjrendszereknek hatékonyan meg kell előznie a nyugdíjasok elszegényedését és társadalmi kirekesztődését, tisztességes életszínvonalat biztosítva a nyugdíjas évekre; |
| --- | --- |

35.

rámutat arra, hogy továbbra is a keleti partnerséghez tartozó országok nemzeti politikai döntéshozói felelősek a nyugdíjrendszerekért; javaslata szerint a nyugdíjrendszereknek hatékonyan meg kell előznie a nyugdíjasok elszegényedését és társadalmi kirekesztődését, tisztességes életszínvonalat biztosítva a nyugdíjas évekre;

| 36. | úgy véli, hogy a nyugdíjrendszereket felül kell vizsgálni, hogy pénzügyileg fenntarthatóak legyenek, továbbá összeegyeztethetőek legyenek a nyugdíjba vonulási formákkal és az adókedvezményekkel; |
| --- | --- |

36.

úgy véli, hogy a nyugdíjrendszereket felül kell vizsgálni, hogy pénzügyileg fenntarthatóak legyenek, továbbá összeegyeztethetőek legyenek a nyugdíjba vonulási formákkal és az adókedvezményekkel;

Egészségügyi ellátás

| 37. | elismeri, hogy az egészségügyi rendszerek fejlesztése központi szerepet játszik a szegénység és a társadalmi kirekesztettség elleni küzdelemben; |
| --- | --- |

37.

elismeri, hogy az egészségügyi rendszerek fejlesztése központi szerepet játszik a szegénység és a társadalmi kirekesztettség elleni küzdelemben;

| 38. | ragaszkodik az egészségi állapothoz kapcsolódó szegénység kockázatának csökkentéséhez, amit egy hozzáférhető és pénzügyileg fenntartható, jó minőségű egészségügyi rendszer révén lehet elérni, figyelembe véve a leghátrányosabb helyzetű csoportok és egyének szükségleteit és nehézségeit; |
| --- | --- |

38.

ragaszkodik az egészségi állapothoz kapcsolódó szegénység kockázatának csökkentéséhez, amit egy hozzáférhető és pénzügyileg fenntartható, jó minőségű egészségügyi rendszer révén lehet elérni, figyelembe véve a leghátrányosabb helyzetű csoportok és egyének szükségleteit és nehézségeit;

| 39. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a nyilvánosság az alultápláltságot nem tekinti jelentős közegészségügyi kockázatnak; hangsúlyozza, hogy az alultápláltság ellen valamennyi szinten fel kell venni a harcot, ideértve a kormányokat, az egészségügyi és szociális ellátást nyújtókat, a szakmát és magukat az egyéneket is; |
| --- | --- |

39.

aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a nyilvánosság az alultápláltságot nem tekinti jelentős közegészségügyi kockázatnak; hangsúlyozza, hogy az alultápláltság ellen valamennyi szinten fel kell venni a harcot, ideértve a kormányokat, az egészségügyi és szociális ellátást nyújtókat, a szakmát és magukat az egyéneket is;

| 40. | felszólítja a keleti partnerséghez tartozó országokat, hogy indítsák be a szükséges mechanizmusokat, szakpolitikákat és programokat annak biztosítása érdekében, hogy az alultápláltság megelőzése és kezelése valamennyi klinikai és gondozási terület alapvető részét képezze; |
| --- | --- |

40.

felszólítja a keleti partnerséghez tartozó országokat, hogy indítsák be a szükséges mechanizmusokat, szakpolitikákat és programokat annak biztosítása érdekében, hogy az alultápláltság megelőzése és kezelése valamennyi klinikai és gondozási terület alapvető részét képezze;

| 41. | felszólítja a keleti partnerséghez tartozó országokat, hogy tegyenek több erőfeszítést a nemi úton terjedő betegségek megelőzésére és a megelőzési programok támogatására; emlékeztet arra, hogy a hepatitis B elleni védőoltás rendkívül sikeresnek bizonyult, és a beoltott gyermekek között világszinten kevesebb mint 1 %-ra szorította le a krónikus fertőzöttséget; rámutat arra, hogy a HIV-vel való megfertőződés gyakran társadalmi kirekesztődést von maga után; ezért arra sürgeti az érintett országok kormányait, hogy dolgozzanak ki aktív szakpolitikákat a HIV megelőzésére és kezelésére, valamint szervezzenek tájékoztató kampányokat a betegség átadásához vezető viselkedésformákról és megelőzésének módjairól; |
| --- | --- |

41.

felszólítja a keleti partnerséghez tartozó országokat, hogy tegyenek több erőfeszítést a nemi úton terjedő betegségek megelőzésére és a megelőzési programok támogatására; emlékeztet arra, hogy a hepatitis B elleni védőoltás rendkívül sikeresnek bizonyult, és a beoltott gyermekek között világszinten kevesebb mint 1 %-ra szorította le a krónikus fertőzöttséget; rámutat arra, hogy a HIV-vel való megfertőződés gyakran társadalmi kirekesztődést von maga után; ezért arra sürgeti az érintett országok kormányait, hogy dolgozzanak ki aktív szakpolitikákat a HIV megelőzésére és kezelésére, valamint szervezzenek tájékoztató kampányokat a betegség átadásához vezető viselkedésformákról és megelőzésének módjairól;

| 42. | utasítja társelnökeit, hogy továbbítsák ezt az állásfoglalást az Európai Parlament elnökének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az Európai Külügyi Szolgálatnak, valamint a tagállamok és a keleti partnerséghez tartozó országok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

42.

utasítja társelnökeit, hogy továbbítsák ezt az állásfoglalást az Európai Parlament elnökének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az Európai Külügyi Szolgálatnak, valamint a tagállamok és a keleti partnerséghez tartozó országok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  Elfogadva 2013. május 28-án Brüsszelben.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0153

(3)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0576

(4)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0276

(5)  Eurofound – életminőség-felmérések: http://www.eurofound.europa.eu/publications/htmlfiles/ef09108.htm

---