# Europeiska unionens C 32/2014

| | ISSN 1977-1061
  doi:10.3000/19771061.C_2014.032.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 32 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 57 årgången4 februari 2014 |

ISSN 1977-1061

doi:10.3000/19771061.C_2014.032.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

C 32

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

57 årgången4 februari 2014

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | II   Meddelanden |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2014/C 032/01 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.7111 – Mitsui/ArcelorMittal Gonvarri Brasil Produtos Siderúrgicos/M Steel Comércio de Produtos Siderúrgicos) (
  1
  ) | 1 |
| 2014/C 032/02 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.7112 – Sigma Alimentos/Campofrio) (
  1
  ) | 1 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2014/C 032/01

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.7111 – Mitsui/ArcelorMittal Gonvarri Brasil Produtos Siderúrgicos/M Steel Comércio de Produtos Siderúrgicos) (
  1
  )

1

1

2014/C 032/02

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.7112 – Sigma Alimentos/Campofrio) (
  1
  )

1

1

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Rådet |
| 2014/C 032/03 | Rådets slutsatser om idrottens bidrag till EU:s ekonomi, särskilt vad gäller ungdomsarbetslöshet och social delaktighet | 2 |
| 2014/C 032/04 | Slutsatser från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om mediefrihet och mediepluralism i den digitala miljön | 6 |
| | Europeiska kommissionen |
| 2014/C 032/05 | Räntesats som Europeiska centralbanken tillämpar på sina huvudsakliga refinansieringstransaktioner: 0,25 % den 1 februari 2014 – Eurons växelkurs | 8 |
| | Europeiska datatillsynsmannen |
| 2014/C 032/06 | Sammanfattning av Europeiska datatillsynsmannens yttrande om ett förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om förhindrande av att det finansiella systemet används för penningtvätt och finansiering av terrorism och ett förslag till en Europaparlamentets och rådets förordning om uppgifter som ska åtfölja överföringar av medel | 9 |
| 2014/C 032/07 | Sammanfattning av yttrande från Europeiska datatillsynsmannen om förslaget till rådets beslut om ingående av avtalet mellan Europeiska unionen och Ryska federationen om frågor som rör narkotikaprekursorer | 13 |
| 2014/C 032/08 | Sammanfattning av yttrande från Europeiska datatillsynsmannen om meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet och rådet om ett stärkt EU-samarbete inom brottsbekämpningen: den europeiska modellen för informationsutbyte (Eixm) | 15 |
| 2014/C 032/09 | Sammanfattning av yttrande från Europeiska datatillsynsmannen om det ändrade kommissionsförslaget till direktiv om insyn i de åtgärder som reglerar prissättningen på humanläkemedel och deras inordnande i de allmänna sjukförsäkringssystemen | 17 |
| 2014/C 032/10 | Sammanfattning av Europeiska datatillsynsmannens yttrande om det gemensamma meddelandet från kommissionen och Europeiska unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om EU:s strategi för cybersäkerhet: en öppen, säker och trygg cyberrymd, och om kommissionens förslag till direktiv om åtgärder för att säkerställa en hög gemensam nivå av nät- och informationssäkerhet i hela unionen | 19 |
| 2014/C 032/11 | Sammanfattning av Europeiska datatillsynsmannens yttrande om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om tillnärmningen av medlemsstaternas varumärkeslagar (omarbetning) och förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 207/2009 om gemenskapsvarumärken | 23 |
| 2014/C 032/12 | Sammanfattning av Europeiska datatillsynsmannens yttrande om förslaget till förordning om inrättande av ett system för in- och utresa och förslaget till förordning om ett program för registrerade resenärer | 25 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Rådet

2014/C 032/03

Rådets slutsatser om idrottens bidrag till EU:s ekonomi, särskilt vad gäller ungdomsarbetslöshet och social delaktighet

2

2014/C 032/04

Slutsatser från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om mediefrihet och mediepluralism i den digitala miljön

6

Europeiska kommissionen

2014/C 032/05

Räntesats som Europeiska centralbanken tillämpar på sina huvudsakliga refinansieringstransaktioner: 0,25 % den 1 februari 2014 – Eurons växelkurs

8

Europeiska datatillsynsmannen

2014/C 032/06

Sammanfattning av Europeiska datatillsynsmannens yttrande om ett förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om förhindrande av att det finansiella systemet används för penningtvätt och finansiering av terrorism och ett förslag till en Europaparlamentets och rådets förordning om uppgifter som ska åtfölja överföringar av medel

9

2014/C 032/07

Sammanfattning av yttrande från Europeiska datatillsynsmannen om förslaget till rådets beslut om ingående av avtalet mellan Europeiska unionen och Ryska federationen om frågor som rör narkotikaprekursorer

13

2014/C 032/08

Sammanfattning av yttrande från Europeiska datatillsynsmannen om meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet och rådet om ett stärkt EU-samarbete inom brottsbekämpningen: den europeiska modellen för informationsutbyte (Eixm)

15

2014/C 032/09

Sammanfattning av yttrande från Europeiska datatillsynsmannen om det ändrade kommissionsförslaget till direktiv om insyn i de åtgärder som reglerar prissättningen på humanläkemedel och deras inordnande i de allmänna sjukförsäkringssystemen

17

2014/C 032/10

Sammanfattning av Europeiska datatillsynsmannens yttrande om det gemensamma meddelandet från kommissionen och Europeiska unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om EU:s strategi för cybersäkerhet: en öppen, säker och trygg cyberrymd, och om kommissionens förslag till direktiv om åtgärder för att säkerställa en hög gemensam nivå av nät- och informationssäkerhet i hela unionen

19

2014/C 032/11

Sammanfattning av Europeiska datatillsynsmannens yttrande om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om tillnärmningen av medlemsstaternas varumärkeslagar (omarbetning) och förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 207/2009 om gemenskapsvarumärken

23

2014/C 032/12

Sammanfattning av Europeiska datatillsynsmannens yttrande om förslaget till förordning om inrättande av ett system för in- och utresa och förslaget till förordning om ett program för registrerade resenärer

25

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2014/C 032/13 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.7144 – Apollo/Fondo de Garantía de Depósitos de Entidades de Crédito/Synergy) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  ) | 30 |

V   Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

2014/C 032/13

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.7144 – Apollo/Fondo de Garantía de Depósitos de Entidades de Crédito/Synergy) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  )

1

30

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 4.2.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 32/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 32/1

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende COMP/M.7111 – Mitsui/ArcelorMittal Gonvarri Brasil Produtos Siderúrgicos/M Steel Comércio de Produtos Siderúrgicos)

(Text av betydelse för EES)

2014/C 32/01

Kommissionen beslutade den 29 januari 2014 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den gemensamma marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004. Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas tillgängligt

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sv/index.htm) under dokumentnummer 32014M7111. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapslagstiftningen via Internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sv/index.htm) under dokumentnummer 32014M7111. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapslagstiftningen via Internet.

---

| 4.2.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 32/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 32/1

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende COMP/M.7112 – Sigma Alimentos/Campofrio)

(Text av betydelse för EES)

2014/C 32/02

Kommissionen beslutade den 29 januari 2014 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den gemensamma marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004. Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas tillgängligt

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sv/index.htm) under dokumentnummer 32014M7112. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapslagstiftningen via Internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sv/index.htm) under dokumentnummer 32014M7112. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapslagstiftningen via Internet.

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Rådet

| 4.2.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 32/2 |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 32/2

---

Rådets slutsatser om idrottens bidrag till EU:s ekonomi, särskilt vad gäller ungdomsarbetslöshet och social delaktighet

2014/C 32/03

RÅDET OCH FÖRETRÄDARNA FÖR MEDLEMSSTATERNAS REGERINGAR, FÖRSAMLADE I RÅDET,

I.   SOM ÄR MEDVETNA OM ALLVARET I PROBLEMET MED EUROPAS UNGDOMSARBETSLÖSHET OCH DESS KONSEKVENSER:

| 1. | Ungdomsarbetslösheten förblir en stor utmaning för EU och dess medlemsstater. I augusti 2013 låg ungdomsarbetslösheten på 23,3 % i EU 28 (1), varvid medlemsstaterna och de olika regionerna inom medlemsstaterna uppvisar stora skillnader (2). |
| --- | --- |

1.

Ungdomsarbetslösheten förblir en stor utmaning för EU och dess medlemsstater. I augusti 2013 låg ungdomsarbetslösheten på 23,3 % i EU 28 (1), varvid medlemsstaterna och de olika regionerna inom medlemsstaterna uppvisar stora skillnader (2).

| 2. | Ungdomar har drabbats oproportionerligt hårt av den ekonomiska krisen. I alla EU-medlemsstater är arbetslösheten bland ungdomar generellt sett mycket högre än för andra åldersgrupper. I slutet av 2012 var ungdomsarbetslösheten 2,6 gånger högre än den totala arbetslösheten (3). |
| --- | --- |

2.

Ungdomar har drabbats oproportionerligt hårt av den ekonomiska krisen. I alla EU-medlemsstater är arbetslösheten bland ungdomar generellt sett mycket högre än för andra åldersgrupper. I slutet av 2012 var ungdomsarbetslösheten 2,6 gånger högre än den totala arbetslösheten (3).

| 3. | Denna utveckling får allvarliga följder inte bara för de berörda personerna utan också för samhället och ekonomin i stort. Långtidsarbetslöshet kan intensifiera marginalisering och leda till fattigdom och en ökad risk för social utestängning. Också samhällena utsätts för allvarliga risker eftersom ett icke-deltagande på arbetsmarknaden kan innebära att vissa ungdomar väljer att inte delta i det civila samhället, vilket i sin tur kan leda till ytterligare social fragmentering. |
| --- | --- |

3.

Denna utveckling får allvarliga följder inte bara för de berörda personerna utan också för samhället och ekonomin i stort. Långtidsarbetslöshet kan intensifiera marginalisering och leda till fattigdom och en ökad risk för social utestängning. Också samhällena utsätts för allvarliga risker eftersom ett icke-deltagande på arbetsmarknaden kan innebära att vissa ungdomar väljer att inte delta i det civila samhället, vilket i sin tur kan leda till ytterligare social fragmentering.

| 4. | Ett av de största problemen som ungdomar i Europa står inför till följd av krisen är bristen på arbetstillfällen och arbetslivserfarenhet. Dessutom växer klyftan mellan den kompetens som vissa arbetsgivare efterfrågar och den kompetens som innehas av många potentiella arbetstagare. |
| --- | --- |

4.

Ett av de största problemen som ungdomar i Europa står inför till följd av krisen är bristen på arbetstillfällen och arbetslivserfarenhet. Dessutom växer klyftan mellan den kompetens som vissa arbetsgivare efterfrågar och den kompetens som innehas av många potentiella arbetstagare.

II.   SOM ERINRAR OM ATT EUROPEISKA RÅDET:

| 5. | Har erkänt att det är ”en särskild och omedelbar målsättning” att bekämpa ungdomsarbetslösheten och betonat att det är viktigt att ”uppmärksamma arbetsmarknadsdeltagandet för grupper av utsatta ungdomar som står inför särskilda utmaningar” (4). |
| --- | --- |

5.

Har erkänt att det är ”en särskild och omedelbar målsättning” att bekämpa ungdomsarbetslösheten och betonat att det är viktigt att ”uppmärksamma arbetsmarknadsdeltagandet för grupper av utsatta ungdomar som står inför särskilda utmaningar” (4).

III.   BETONAR IDROTTENS MÖJLIGHET ATT TA ITU MED DESSA UTMANINGAR:

| 6. | Genom att delta i idrott förvärvar ungdomar särskilda personliga och yrkesmässiga färdigheter och kompetenser som ökar anställbarheten. Till dessa hör att lära att lära, social och medborgerlig kompetens, ledarskap, kommunikation, lagarbete, disciplin, kreativitet och entreprenörskap. Idrott ger också yrkesmässiga kunskaper och färdigheter på områden såsom marknadsföring, ledning samt allmän ordning och säkerhet. Alla dessa färdigheter och kompetenser stöder aktivt ungdomars deltagande, utveckling och framsteg inom utbildning och sysselsättning, på sätt som är relevanta för och tillämpliga på arbetsmarknaden och som uppskattas och efterfrågas av arbetsgivare. |
| --- | --- |

6.

Genom att delta i idrott förvärvar ungdomar särskilda personliga och yrkesmässiga färdigheter och kompetenser som ökar anställbarheten. Till dessa hör att lära att lära, social och medborgerlig kompetens, ledarskap, kommunikation, lagarbete, disciplin, kreativitet och entreprenörskap. Idrott ger också yrkesmässiga kunskaper och färdigheter på områden såsom marknadsföring, ledning samt allmän ordning och säkerhet. Alla dessa färdigheter och kompetenser stöder aktivt ungdomars deltagande, utveckling och framsteg inom utbildning och sysselsättning, på sätt som är relevanta för och tillämpliga på arbetsmarknaden och som uppskattas och efterfrågas av arbetsgivare.

| 7. | Organisering, administrering och genomförande av idrottsaktiviteter i Europa bygger traditionellt på frivilliga insatser. Enligt en Eurobarometerundersökning från 2011 (5) är nästan en fjärdedel av dem som engagerar sig i frivilligarbete (24 %) aktiva inom idrott. Frivilligarbetet inom idrott, som i huvudsak utförs på gräsrotsnivå och genom klubbar, har ett betydande socialt, ekonomiskt och demokratiskt värde. |
| --- | --- |

7.

Organisering, administrering och genomförande av idrottsaktiviteter i Europa bygger traditionellt på frivilliga insatser. Enligt en Eurobarometerundersökning från 2011 (5) är nästan en fjärdedel av dem som engagerar sig i frivilligarbete (24 %) aktiva inom idrott. Frivilligarbetet inom idrott, som i huvudsak utförs på gräsrotsnivå och genom klubbar, har ett betydande socialt, ekonomiskt och demokratiskt värde.

| 8. | Idrott är populärt överallt i världen och känner inga kulturella eller socioekonomiska gränser. Idrotten har en internationell karaktär och drar till sig många olika personer med varierande bakgrund. Idrottsaktiviteter kan sålunda på ett ypperligt sätt bidra till att integrera minoriteter och marginaliserade grupper. Idrott är emotionellt upplyftande och kan i hög grad bidra till en känsla av gemenskap, vilket samtidigt främjar stabilitet, sammanhållning och fred i samhällena. |
| --- | --- |

8.

Idrott är populärt överallt i världen och känner inga kulturella eller socioekonomiska gränser. Idrotten har en internationell karaktär och drar till sig många olika personer med varierande bakgrund. Idrottsaktiviteter kan sålunda på ett ypperligt sätt bidra till att integrera minoriteter och marginaliserade grupper. Idrott är emotionellt upplyftande och kan i hög grad bidra till en känsla av gemenskap, vilket samtidigt främjar stabilitet, sammanhållning och fred i samhällena.

| 9. | Idrottssektorn, inbegripet frivilligarbetet inom idrotten, utgör ett mätbart och betydande ekonomiskt och socialt värde i de nationella ekonomierna. Det finns allt större belägg för att idrotten i betydande omfattning bidrar till Europas ekonomi och är en viktig drivkraft för tillväxt och sysselsättning, samtidigt som den säkerställer social sammanhållning och välbefinnande och på så sätt tydligt bidrar till att uppnå Europa 2020-strategins mål (6). |
| --- | --- |

9.

Idrottssektorn, inbegripet frivilligarbetet inom idrotten, utgör ett mätbart och betydande ekonomiskt och socialt värde i de nationella ekonomierna. Det finns allt större belägg för att idrotten i betydande omfattning bidrar till Europas ekonomi och är en viktig drivkraft för tillväxt och sysselsättning, samtidigt som den säkerställer social sammanhållning och välbefinnande och på så sätt tydligt bidrar till att uppnå Europa 2020-strategins mål (6).

| 10. | Enligt en nyligen genomförd EU-övergripande studie av ekonomisk tillväxt och sysselsättning i EU (7) utgör idrottens andel av förädlingsvärdet i EU 1,76 % (8). Idrottens andel i EU-sysselsättningen uppgår till 2,12 %. Om man beaktar multiplikatoreffekter uppgår idrottens andel till och med till 2,98 % av det sammanlagda bruttoförädlingsvärdet i EU. Enligt den studien är idrottens andel av det europeiska förädlingsvärdet sålunda jämförbar med jordbruks-, skogsbruks- och fiskerisektorns kombinerade andel, vilket innebär att var sextionde euro som tjänas in i EU är idrottsrelaterad. |
| --- | --- |

10.

Enligt en nyligen genomförd EU-övergripande studie av ekonomisk tillväxt och sysselsättning i EU (7) utgör idrottens andel av förädlingsvärdet i EU 1,76 % (8). Idrottens andel i EU-sysselsättningen uppgår till 2,12 %. Om man beaktar multiplikatoreffekter uppgår idrottens andel till och med till 2,98 % av det sammanlagda bruttoförädlingsvärdet i EU. Enligt den studien är idrottens andel av det europeiska förädlingsvärdet sålunda jämförbar med jordbruks-, skogsbruks- och fiskerisektorns kombinerade andel, vilket innebär att var sextionde euro som tjänas in i EU är idrottsrelaterad.

| 11. | Idrottssektorn är en motståndskraftig del av ekonomin. Deltagarnivåerna förblir ganska stabila under konjunkturcykelns olika faser. Idrotten är strukturerad genom ett system av idrottsevenemang och idrottsaktiviteter som organiseras av idrottsorganisationer, från gräsrotsnivå upp till evenemang på högsta nivå. Dessa evenemang förblir populära, särskilt bland ungdomar, även när de ekonomiska villkoren är svåra. Medan idrottsevenemangen kan påverkas av växlande ekonomiska villkor förblir ramarna för idrottsevenemang och idrottsaktiviteter stabila. |
| --- | --- |

11.

Idrottssektorn är en motståndskraftig del av ekonomin. Deltagarnivåerna förblir ganska stabila under konjunkturcykelns olika faser. Idrotten är strukturerad genom ett system av idrottsevenemang och idrottsaktiviteter som organiseras av idrottsorganisationer, från gräsrotsnivå upp till evenemang på högsta nivå. Dessa evenemang förblir populära, särskilt bland ungdomar, även när de ekonomiska villkoren är svåra. Medan idrottsevenemangen kan påverkas av växlande ekonomiska villkor förblir ramarna för idrottsevenemang och idrottsaktiviteter stabila.

| 12. | Idrotten har potential att skapa nya arbetstillfällen och stödja den lokala ekonomiska utvecklingen genom uppbyggnad och underhåll av idrottsanläggningar och organisering av idrottsevenemang, samt genom idrottsvaru- och tjänsteindustriernas marknadsaktiviteter och därmed förbunden verksamhet inom andra sektorer. Infrastruktur med anknytning till idrottsevenemang och idrottsaktiviteter (på lokal nivå) kan, om den planeras noggrant med ett multifunktionellt syfte och med en klar vision för dess framtida funktionella roll, bidra till att stabilisera och stimulera ekonomin. |
| --- | --- |

12.

Idrotten har potential att skapa nya arbetstillfällen och stödja den lokala ekonomiska utvecklingen genom uppbyggnad och underhåll av idrottsanläggningar och organisering av idrottsevenemang, samt genom idrottsvaru- och tjänsteindustriernas marknadsaktiviteter och därmed förbunden verksamhet inom andra sektorer. Infrastruktur med anknytning till idrottsevenemang och idrottsaktiviteter (på lokal nivå) kan, om den planeras noggrant med ett multifunktionellt syfte och med en klar vision för dess framtida funktionella roll, bidra till att stabilisera och stimulera ekonomin.

| 13. | Idrotten har spridningseffekter på andra sektorer. Idrottsevenemang och idrottsmästerskap har i allmänhet en positiv effekt på sektorer som turism, kultur, transport, medier, offentlig infrastruktur osv. De har också förmågan att föra samman människor och skapa en känsla av tillhörighet och en delad känsla av framgång. Idrott kan sålunda i väsentlig grad bidra till EU:s ansträngningar att återhämta sig från de pågående ekonomiska svårigheterna. |
| --- | --- |

13.

Idrotten har spridningseffekter på andra sektorer. Idrottsevenemang och idrottsmästerskap har i allmänhet en positiv effekt på sektorer som turism, kultur, transport, medier, offentlig infrastruktur osv. De har också förmågan att föra samman människor och skapa en känsla av tillhörighet och en delad känsla av framgång. Idrott kan sålunda i väsentlig grad bidra till EU:s ansträngningar att återhämta sig från de pågående ekonomiska svårigheterna.

IV.   BETONAR FÖLJANDE VIKTIGA POLITISKA BUDSKAP:

| 14. | På grund av idrottssektorns betydelse för ekonomin och på grund av de möjligheter som denna sektor erbjuder ungdomar – också särskilt utsatta och missgynnade ungdomar – när det gäller att förvärva nyttiga färdigheter och kunskaper, kan idrotten spela en viktig roll i hanteringen av det akuta problemet med ungdomsarbetslöshet och stimulera ekonomisk återhämtning. Det behövs en rad olika insatser med mobilisering av de olika aktörerna för att man ska kunna bemöta de ovannämnda utmaningarna. |
| --- | --- |

14.

På grund av idrottssektorns betydelse för ekonomin och på grund av de möjligheter som denna sektor erbjuder ungdomar – också särskilt utsatta och missgynnade ungdomar – när det gäller att förvärva nyttiga färdigheter och kunskaper, kan idrotten spela en viktig roll i hanteringen av det akuta problemet med ungdomsarbetslöshet och stimulera ekonomisk återhämtning. Det behövs en rad olika insatser med mobilisering av de olika aktörerna för att man ska kunna bemöta de ovannämnda utmaningarna.

| 15. | Genom att delta i frivilligarbete – även om detta inte kan ersätta avlönad anställning – kan medborgarna förvärva nya färdigheter, vilket förbättrar deras anställbarhet och stärker deras känsla av samhörighet med samhället. Ungdomar som deltar framför allt i idrott på gräsrotsnivå – oavsett om de gör det som deltagare, medverkare eller organisatörer – utvecklar viktiga personliga kompetenser och färdigheter. Frivilligarbetet inom idrotten som en form av icke-formellt och informellt lärande hjälper ungdomar att förvärva kompetenser och färdigheter som kompletterar den formella utbildningen. |
| --- | --- |

15.

Genom att delta i frivilligarbete – även om detta inte kan ersätta avlönad anställning – kan medborgarna förvärva nya färdigheter, vilket förbättrar deras anställbarhet och stärker deras känsla av samhörighet med samhället. Ungdomar som deltar framför allt i idrott på gräsrotsnivå – oavsett om de gör det som deltagare, medverkare eller organisatörer – utvecklar viktiga personliga kompetenser och färdigheter. Frivilligarbetet inom idrotten som en form av icke-formellt och informellt lärande hjälper ungdomar att förvärva kompetenser och färdigheter som kompletterar den formella utbildningen.

| 16. | Idrotten skapar en miljö där ungdomar kan finslipa dessa färdigheter och på så sätt förbättra sin anställbarhet och framtida produktivitet, vid en tidpunkt då villkoren på arbetsmarknaden är mycket svåra, det råder brist på arbetstillfällen och möjligheterna till kompetensutveckling i arbetet är begränsade. |
| --- | --- |

16.

Idrotten skapar en miljö där ungdomar kan finslipa dessa färdigheter och på så sätt förbättra sin anställbarhet och framtida produktivitet, vid en tidpunkt då villkoren på arbetsmarknaden är mycket svåra, det råder brist på arbetstillfällen och möjligheterna till kompetensutveckling i arbetet är begränsade.

| 17. | Deltagande i idrott, särskilt på gräsrotsnivå, ger ungdomar möjlighet att få utlopp för sin energi, sina förhoppningar och sin medfödda entusiasm på ett sätt som är konstruktivt och bidrar till de samhällen som de lever i. Idrotten kan bidra till att motverka sociala problem som medlemsstaterna tampas med, såsom social fragmentering och fördomar mot särskilda grupper, genom att erbjuda ungdomar, särskilt sådana som saknar avlönad anställning eller möjligheter till relevant utbildning, en positiv, konstruktiv och samhällsbaserad verksamhet. |
| --- | --- |

17.

Deltagande i idrott, särskilt på gräsrotsnivå, ger ungdomar möjlighet att få utlopp för sin energi, sina förhoppningar och sin medfödda entusiasm på ett sätt som är konstruktivt och bidrar till de samhällen som de lever i. Idrotten kan bidra till att motverka sociala problem som medlemsstaterna tampas med, såsom social fragmentering och fördomar mot särskilda grupper, genom att erbjuda ungdomar, särskilt sådana som saknar avlönad anställning eller möjligheter till relevant utbildning, en positiv, konstruktiv och samhällsbaserad verksamhet.

| 18. | Småskalig investering av offentliga medel i lokala idrottsanläggningar, och stöd till samhällsbaserade idrottsklubbar, kan skapa stora fördelar i form av starkare och säkrare samhällen med större sammanhållning. |
| --- | --- |

18.

Småskalig investering av offentliga medel i lokala idrottsanläggningar, och stöd till samhällsbaserade idrottsklubbar, kan skapa stora fördelar i form av starkare och säkrare samhällen med större sammanhållning.

| 19. | Deltagande i organiseringen av nationella och internationella idrottsevenemang och medverkan i utveckling och underhåll av idrottsinfrastruktur – antingen lokalt eller nationellt – kan vara en nyckelfaktor när det gäller att skapa nya arbetstillfällen, särskilt för ungdomar. |
| --- | --- |

19.

Deltagande i organiseringen av nationella och internationella idrottsevenemang och medverkan i utveckling och underhåll av idrottsinfrastruktur – antingen lokalt eller nationellt – kan vara en nyckelfaktor när det gäller att skapa nya arbetstillfällen, särskilt för ungdomar.

V.   UPPMANAR, SOM SVAR PÅ DE VIKTIGA POLITISKA BUDSKAPEN, MEDLEMSSTATERNA ATT MED VEDERBÖRLIGT BEAKTANDE AV SUBSIDIARITETSPRINCIPEN:

| 20. | Utbyta goda erfarenheter och bästa praxis om






  — | förstärkning av ungdomars deltagande i idrott och samhälle på lokal nivå, särskilt när de lämnar de formella utbildningsstrukturerna, |
| --- | --- | --- |

20.

Utbyta goda erfarenheter och bästa praxis om

—

förstärkning av ungdomars deltagande i idrott och samhälle på lokal nivå, särskilt när de lämnar de formella utbildningsstrukturerna,

| — | hur frivillig medverkan i idrottsklubbar och idrottsorganisationer kan stärka mjuka kompetenser och färdigheter, |
| --- | --- |

—

hur frivillig medverkan i idrottsklubbar och idrottsorganisationer kan stärka mjuka kompetenser och färdigheter,

| — | hur deltagande i idrottsaktiviteter kan främja säkrare samhällen med större sammanhållning, |
| --- | --- |

—

hur deltagande i idrottsaktiviteter kan främja säkrare samhällen med större sammanhållning,

| — | organisering av lärlingsutbildning och praktik i idrottsorganisationer som motiverar ungdomar och underlättar nationellt och internationellt tillträde till arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

—

organisering av lärlingsutbildning och praktik i idrottsorganisationer som motiverar ungdomar och underlättar nationellt och internationellt tillträde till arbetsmarknaden.

| 21. | Främja politiska åtgärder som syftar till att utveckla kompetens för arbete genom idrott. I detta avseende stödja frivilliga organisationer och/eller idrottsklubbar, liksom idrottsaktiviteter och/eller idrottsevenemang – på gräsrotsnivå och/eller professionell nivå. |
| --- | --- |

21.

Främja politiska åtgärder som syftar till att utveckla kompetens för arbete genom idrott. I detta avseende stödja frivilliga organisationer och/eller idrottsklubbar, liksom idrottsaktiviteter och/eller idrottsevenemang – på gräsrotsnivå och/eller professionell nivå.

| 22. | Utforska olika sätt att förbättra utbildningsvägarna för framtida professionella och frivilliga inom idrotten och främja praktisk inlärning, ”learning on the job”, i syfte att utveckla färdigheter som kan erkännas inom ramen för nationella kvalifikationsramar. Dessa skulle kunna knytas till den europeiska referensramen för kvalifikationer för att förbättra den internationella öppenheten och rörligheten för de ungdomar som berörs. Möjligheterna till erkännande av kompetens som har förvärvats genom informellt och icke-formellt lärande i idrott bör också utforskas. |
| --- | --- |

22.

Utforska olika sätt att förbättra utbildningsvägarna för framtida professionella och frivilliga inom idrotten och främja praktisk inlärning, ”learning on the job”, i syfte att utveckla färdigheter som kan erkännas inom ramen för nationella kvalifikationsramar. Dessa skulle kunna knytas till den europeiska referensramen för kvalifikationer för att förbättra den internationella öppenheten och rörligheten för de ungdomar som berörs. Möjligheterna till erkännande av kompetens som har förvärvats genom informellt och icke-formellt lärande i idrott bör också utforskas.

| 23. | Uppmuntra strategiska investeringar i idrott med utnyttjande, när så är lämpligt, av de möjligheter som tillhandahålls genom EU:s finansieringsinstrument, inbegripet EU:s strukturfonder (framför allt Europeiska socialfonden och Europeiska regionala utvecklingsfonden) och EU:s finansiella verktyg, såsom finansiering genom Europeiska investeringsbanken. |
| --- | --- |

23.

Uppmuntra strategiska investeringar i idrott med utnyttjande, när så är lämpligt, av de möjligheter som tillhandahålls genom EU:s finansieringsinstrument, inbegripet EU:s strukturfonder (framför allt Europeiska socialfonden och Europeiska regionala utvecklingsfonden) och EU:s finansiella verktyg, såsom finansiering genom Europeiska investeringsbanken.

| 24. | Främja effektivt internt sektorsövergripande samarbete inom offentliga myndigheter som sysslar med sociala frågor, unga, sysselsättning och ekonomiska frågor i syfte att säkerställa större medvetenhet om idrottens sociala och ekonomiska betydelse. |
| --- | --- |

24.

Främja effektivt internt sektorsövergripande samarbete inom offentliga myndigheter som sysslar med sociala frågor, unga, sysselsättning och ekonomiska frågor i syfte att säkerställa större medvetenhet om idrottens sociala och ekonomiska betydelse.

VI.   UPPMANAR MEDLEMSSTATERNA OCH KOMMISSIONEN ATT INOM RAMEN FÖR SINA RESPEKTIVE BEFOGENHETER OCH MED VEDERBÖRLIGT BEAKTANDE AV SUBSIDIARITETSPRINCIPEN:

| 25. | Främja sektorsövergripande deltagande av utbildnings-, ungdoms- och sysselsättningsexperter i syfte att utforska utvecklingen av kompetenser och färdigheter. |
| --- | --- |

25.

Främja sektorsövergripande deltagande av utbildnings-, ungdoms- och sysselsättningsexperter i syfte att utforska utvecklingen av kompetenser och färdigheter.

| 26. | Dra största möjliga nytta av Erasmus+-programmet som ett tillfälle att utveckla personliga och yrkesmässiga kompetenser och färdigheter. |
| --- | --- |

26.

Dra största möjliga nytta av Erasmus+-programmet som ett tillfälle att utveckla personliga och yrkesmässiga kompetenser och färdigheter.

| 27. | Identifiera de sätt på vilka idrotten kan finansieras för att främja social delaktighet och ungdomars sysselsättning genom strukturfonderna (framför allt Europeiska socialfonden och Europeiska regionala utvecklingsfonden) och andra av EU:s finansieringsmekanismer, såsom finansiering genom Europeiska investeringsbanken, särskilt utvecklingen och, i förekommande fall, underhållet av småskalig idrottsinfrastruktur för användning av allmänheten i städer, med särskild uppmärksamhet riktad mot socialt underprivilegierade områden. Sådan småskalig infrastruktur kan bidra till att ett stort antal sociala mål uppnås, till exempel att arbetstillfällen skapas och att social delaktighet och förbättrad hälsa uppnås. |
| --- | --- |

27.

Identifiera de sätt på vilka idrotten kan finansieras för att främja social delaktighet och ungdomars sysselsättning genom strukturfonderna (framför allt Europeiska socialfonden och Europeiska regionala utvecklingsfonden) och andra av EU:s finansieringsmekanismer, såsom finansiering genom Europeiska investeringsbanken, särskilt utvecklingen och, i förekommande fall, underhållet av småskalig idrottsinfrastruktur för användning av allmänheten i städer, med särskild uppmärksamhet riktad mot socialt underprivilegierade områden. Sådan småskalig infrastruktur kan bidra till att ett stort antal sociala mål uppnås, till exempel att arbetstillfällen skapas och att social delaktighet och förbättrad hälsa uppnås.

| 28. | Förstärka dialog och gemensamma initiativ med viktiga intressenter, särskilt idrottsorganisationer, idrottsvaruindustrier och ungdomsorganisationer för att vidarutveckla en gynnsam miljö som kan locka unga människor till idrottssektorn. |
| --- | --- |

28.

Förstärka dialog och gemensamma initiativ med viktiga intressenter, särskilt idrottsorganisationer, idrottsvaruindustrier och ungdomsorganisationer för att vidarutveckla en gynnsam miljö som kan locka unga människor till idrottssektorn.

| 29. | Begrunda hur man inom ramen för det framtida arbetet med idrott på EU-nivå bäst kan tillvarata idrottens bidrag till ungdomars kompetensutveckling och upprätthållandet av socialt inkluderande miljöer i tider när det råder hög ungdomsarbetslöshet. |
| --- | --- |

29.

Begrunda hur man inom ramen för det framtida arbetet med idrott på EU-nivå bäst kan tillvarata idrottens bidrag till ungdomars kompetensutveckling och upprätthållandet av socialt inkluderande miljöer i tider när det råder hög ungdomsarbetslöshet.

VII.   UPPMANAR, SOM SVAR PÅ DE VIKTIGA POLITISKA BUDSKAPEN, KOMMISSIONEN ATT:

| 30. | Anordna ett sektorsövergripande högnivåseminarium om idrottens bidrag till skapandet av arbetstillfällen och till att motverka arbetslösheten inom EU, särskilt när det gäller ungdomsarbetslösheten. |
| --- | --- |

30.

Anordna ett sektorsövergripande högnivåseminarium om idrottens bidrag till skapandet av arbetstillfällen och till att motverka arbetslösheten inom EU, särskilt när det gäller ungdomsarbetslösheten.

| 31. | På grundval av pågående EU-samarbete på expertnivå utarbeta en studie om hur idrotten kan bidra till ungdomars anställbarhet inom ramen för Europa 2020-strategin. |
| --- | --- |

31.

På grundval av pågående EU-samarbete på expertnivå utarbeta en studie om hur idrotten kan bidra till ungdomars anställbarhet inom ramen för Europa 2020-strategin.

---

(1)  Ungdomsarbetslösheten överstiger 50 % i vissa medlemsstater och 70 % i vissa regioner medan den i ett fåtal regioner till och med är lägre än 5 %.

(2)  http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_PUBLIC/3-30082013-AP/EN/3-30082013-AP-EN.PDF

(3)  Se fotnot 2.

(4)  Europeiska rådets slutsatser (27–28 juni 2013) – EUCO 104/2/13 REV 2.

(5)  Särskild Eurobarometerundersökning om frivilligarbete och solidaritet mellan generationerna, oktober 2011.

(6)  Kommissionens studie av idrottens bidrag till ekonomisk tillväxt och sysselsättning i EU (2012).

(7)  Studie av idrottens bidrag till ekonomisk tillväxt och sysselsättning i EU, beställd av Europeiska kommissionen; konsortium under ledning av SportsEconAustria; slutrapport, november 2012.

(8)  Enligt Vilniusdefinitionen av idrott – en vid definition: alla verksamheter som kräver idrott som insats, plus alla verksamheter som fungerar som insatser för idrott, plus den statistiska definitionen av idrott enligt Nace 92.6 rev.1.1.

---

| 4.2.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 32/6 |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 32/6

---

Slutsatser från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om mediefrihet och mediepluralism i den digitala miljön

2014/C 32/04

EUROPEISKA UNIONENS RÅD OCH FÖRETRÄDARNA FÖR MEDLEMSSTATERNAS REGERINGAR, FÖRSAMLADE I RÅDET

SOM NOTERAR ATT:

| 1. | mediefrihet och mediepluralism är grundläggande värden som finns inskrivna i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna; med tanke på mediernas viktiga roll för att garantera öppenhet och ansvarsutkrävande och på deras inverkan på den allmänna opinionen och på medborgarnas deltagande i och bidrag till beslutsprocesserna utgör de en av demokratins grundpelare, |
| --- | --- |

1.

mediefrihet och mediepluralism är grundläggande värden som finns inskrivna i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna; med tanke på mediernas viktiga roll för att garantera öppenhet och ansvarsutkrävande och på deras inverkan på den allmänna opinionen och på medborgarnas deltagande i och bidrag till beslutsprocesserna utgör de en av demokratins grundpelare,

| 2. | ett antal utmaningar när det gäller mediefrihet och mediepluralism har konstaterats i Europeiska unionen under de senaste åren, däribland frågor som uppmärksammats i domstolsmål, officiella undersökningar, rapporter från Europaparlamentet och icke-statliga organisationer och parlamentsdebatter på både nationell nivå och EU-nivå, |
| --- | --- |

2.

ett antal utmaningar när det gäller mediefrihet och mediepluralism har konstaterats i Europeiska unionen under de senaste åren, däribland frågor som uppmärksammats i domstolsmål, officiella undersökningar, rapporter från Europaparlamentet och icke-statliga organisationer och parlamentsdebatter på både nationell nivå och EU-nivå,

| 3. | öppenhet om ägandet av medier och om finansieringskällor är grundläggande för att garantera mediefrihet och mediepluralism, |
| --- | --- |

3.

öppenhet om ägandet av medier och om finansieringskällor är grundläggande för att garantera mediefrihet och mediepluralism,

| 4. | säkerställande av skydd för journalister mot obehörig påverkan är av avgörande betydelse för att garantera mediefrihet, något som i tider av ekonomisk kris och omvandling av mediesektorn blir allt viktigare, |
| --- | --- |

4.

säkerställande av skydd för journalister mot obehörig påverkan är av avgörande betydelse för att garantera mediefrihet, något som i tider av ekonomisk kris och omvandling av mediesektorn blir allt viktigare,

| 5. | säkerställande av tillräckligt skydd för journalistiska källor är ett centralt inslag i mediefrihet, |
| --- | --- |

5.

säkerställande av tillräckligt skydd för journalistiska källor är ett centralt inslag i mediefrihet,

| 6. | direktivet om audiovisuella medietjänster, EU:s regelverk för audiovisuella medietjänster, bidrar till att främja mediefrihet och mediepluralism, och medlemsstaternas behöriga regleringsmyndigheter för audiovisuella medier har en central roll att spela i verkställandet av detta regelverk, |
| --- | --- |

6.

direktivet om audiovisuella medietjänster, EU:s regelverk för audiovisuella medietjänster, bidrar till att främja mediefrihet och mediepluralism, och medlemsstaternas behöriga regleringsmyndigheter för audiovisuella medier har en central roll att spela i verkställandet av detta regelverk,

| 7. | kommissionen har finansierat ett antal studier, rapporter, projekt och samordnade åtgärder på området mediefrihet och mediepluralism, |
| --- | --- |

7.

kommissionen har finansierat ett antal studier, rapporter, projekt och samordnade åtgärder på området mediefrihet och mediepluralism,

| 8. | Europarådet genomför mycket viktigt arbete på området mediefrihet och mediepluralism, och i 2007 års samförståndsavtal mellan Europarådet och Europeiska unionen nämns yttrande- och informationsfrihet bland de gemensamma prioriteringarna och centrala samarbetsområdena för dessa organisationer, |
| --- | --- |

8.

Europarådet genomför mycket viktigt arbete på området mediefrihet och mediepluralism, och i 2007 års samförståndsavtal mellan Europarådet och Europeiska unionen nämns yttrande- och informationsfrihet bland de gemensamma prioriteringarna och centrala samarbetsområdena för dessa organisationer,

| 9. | internet underlättar tillgången till information och ger medborgarna nya möjligheter att delta, diskutera och utveckla sina åsikter vilket bidrar till yttrandefriheten och stärker mångfalden av åsikter, men samtidigt också ger upphov till nya utmaningar med koppling till hur människor får tillgång till information och hur de bedömer den; särskild uppmärksamhet bör ägnas de eventuella negativa effekterna av både alltför hög koncentration inom sektorn och en starkare ställning för s.k. gatekeepers, som har kontroll över innehållet, |
| --- | --- |

9.

internet underlättar tillgången till information och ger medborgarna nya möjligheter att delta, diskutera och utveckla sina åsikter vilket bidrar till yttrandefriheten och stärker mångfalden av åsikter, men samtidigt också ger upphov till nya utmaningar med koppling till hur människor får tillgång till information och hur de bedömer den; särskild uppmärksamhet bör ägnas de eventuella negativa effekterna av både alltför hög koncentration inom sektorn och en starkare ställning för s.k. gatekeepers, som har kontroll över innehållet,

| 10. | det på grund av internets globala karaktär inte är möjligt att begränsa dessa frågor till geografiskt avgränsade områden, |
| --- | --- |

10.

det på grund av internets globala karaktär inte är möjligt att begränsa dessa frågor till geografiskt avgränsade områden,

ÄR ENIGA OM ATT:

| 11. | en hög grad av medieoberoende och mediepluralism inte bara är grundläggande för demokratin utan också bidrar till att stärka den ekonomiska tillväxten och dess hållbarhet, |
| --- | --- |

11.

en hög grad av medieoberoende och mediepluralism inte bara är grundläggande för demokratin utan också bidrar till att stärka den ekonomiska tillväxten och dess hållbarhet,

| 12. | Europarådet spelar en viktig roll i fastställandet av normer för mediefrihet och mediepluralism och samarbetet med detta organ bör fortsätta och förstärkas, |
| --- | --- |

12.

Europarådet spelar en viktig roll i fastställandet av normer för mediefrihet och mediepluralism och samarbetet med detta organ bör fortsätta och förstärkas,

| 13. | det för medborgarna lätt måste gå att få tag på information om ägandet av medieföretag och om andra enheter eller personer som drar nytta av detta ägande, så att de kan bilda sig en välgrundad uppfattning om den information som ges; i detta sammanhang spelar mediekompetens en viktig roll, |
| --- | --- |

13.

det för medborgarna lätt måste gå att få tag på information om ägandet av medieföretag och om andra enheter eller personer som drar nytta av detta ägande, så att de kan bilda sig en välgrundad uppfattning om den information som ges; i detta sammanhang spelar mediekompetens en viktig roll,

| 14. | samarbete och utbyte av bästa praxis bland regleringsmyndigheter för audiovisuella medier och andra berörda behöriga myndigheter bidrar till att den inre marknaden i EU kan fungera smidigt och till ett öppet och pluralistiskt medielandskap, |
| --- | --- |

14.

samarbete och utbyte av bästa praxis bland regleringsmyndigheter för audiovisuella medier och andra berörda behöriga myndigheter bidrar till att den inre marknaden i EU kan fungera smidigt och till ett öppet och pluralistiskt medielandskap,

| 15. | säkerställandet av en hög nivå av mediefrihet och mediepluralism är avgörande för EU:s trovärdighet i förhandlingarna med anslutande länder och inom internationella forum, |
| --- | --- |

15.

säkerställandet av en hög nivå av mediefrihet och mediepluralism är avgörande för EU:s trovärdighet i förhandlingarna med anslutande länder och inom internationella forum,

VÄLKOMNAR:

| 16. | kommissionens grönbok Förberedelse för en helt konvergerad audiovisuell värld
   (1), |
| --- | --- |

16.

kommissionens grönbok Förberedelse för en helt konvergerad audiovisuell värld
   (1),

NOTERAR:

| 17. | de oberoende rapporterna från högnivågruppen för mediefrihet och mediepluralism (2) och från forumet om mediernas framtid (3), |
| --- | --- |

17.

de oberoende rapporterna från högnivågruppen för mediefrihet och mediepluralism (2) och från forumet om mediernas framtid (3),

UPPMANAR MEDLEMSSTATERNA ATT:

| 18. | säkerställa en oberoende ställning för sina regleringsmyndigheter för audiovisuella medier, |
| --- | --- |

18.

säkerställa en oberoende ställning för sina regleringsmyndigheter för audiovisuella medier,

| 19. | vidta lämpliga åtgärder för att uppnå en verklig öppenhet om ägandet av medier, |
| --- | --- |

19.

vidta lämpliga åtgärder för att uppnå en verklig öppenhet om ägandet av medier,

| 20. | vidta lämpliga åtgärder för att trygga journalisters rätt att skydda sina källor och för att skydda journalister mot obehörig påverkan, |
| --- | --- |

20.

vidta lämpliga åtgärder för att trygga journalisters rätt att skydda sina källor och för att skydda journalister mot obehörig påverkan,

| 21. | med utgångspunkt i de nationella omständigheterna vidta lämpliga åtgärder för att förhindra eventuella negativa effekter av alltför hög koncentration av ägandet av medier, |
| --- | --- |

21.

med utgångspunkt i de nationella omständigheterna vidta lämpliga åtgärder för att förhindra eventuella negativa effekter av alltför hög koncentration av ägandet av medier,

UPPMANAR KOMMISSIONEN ATT INOM RAMEN FÖR SINA BEFOGENHETER:

| 22. | fortsätta att stödja projekt som syftar till att stärka skyddet för journalister och mediearbetare, |
| --- | --- |

22.

fortsätta att stödja projekt som syftar till att stärka skyddet för journalister och mediearbetare,

| 23. | fortsätta att stödja det oberoende övervakningsverktyget för bedömning av hot mot mediepluralismen inom EU (”Media Pluralism Monitor”), som genomförs av Europeiska universitetsinstitutet i Florens, och uppmuntra till att det används av medlemsstaterna och samtliga berörda aktörer, |
| --- | --- |

23.

fortsätta att stödja det oberoende övervakningsverktyget för bedömning av hot mot mediepluralismen inom EU (”Media Pluralism Monitor”), som genomförs av Europeiska universitetsinstitutet i Florens, och uppmuntra till att det används av medlemsstaterna och samtliga berörda aktörer,

| 24. | genom icke lagstiftande åtgärder (4) stärka samarbetet mellan medlemsstaternas regleringsmyndigheter för audiovisuella medier samt främja bästa praxis i fråga om öppenhet om ägandet av medier, |
| --- | --- |

24.

genom icke lagstiftande åtgärder (4) stärka samarbetet mellan medlemsstaternas regleringsmyndigheter för audiovisuella medier samt främja bästa praxis i fråga om öppenhet om ägandet av medier,

| 25. | bedöma hur pass effektiva dessa åtgärder är, med tanke på eventuella ytterligare åtgärder, |
| --- | --- |

25.

bedöma hur pass effektiva dessa åtgärder är, med tanke på eventuella ytterligare åtgärder,

UPPMANAR MEDLEMSSTATERNA OCH KOMMISSIONEN ATT INOM SINA RESPEKTIVE BEHÖRIGHETSOMRÅDEN:

| 26. | skydda, främja och tillämpa de värden som finns inskrivna i EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna och i detta sammanhang bemöta utmaningarna mot mediefrihet och mediepluralism i EU, med fullständigt iakttagande av subsidiaritetsprincipen. |
| --- | --- |

26.

skydda, främja och tillämpa de värden som finns inskrivna i EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna och i detta sammanhang bemöta utmaningarna mot mediefrihet och mediepluralism i EU, med fullständigt iakttagande av subsidiaritetsprincipen.

---

(1)  Dok. 8934/13 – COM(2013) 231 final.

(2)  http://ec.europa.eu/digital-agenda/sites/digital-agenda/files/HLG%20Final%20Report.pdf

(3)  http://ec.europa.eu/information_society/media_taskforce/doc/pluralism/forum/report.pdf

(4)  Kommissionen står inte bakom hänvisningen till ”icke lagstiftande åtgärder” och skulle föredra en mer öppen formulering.

---

Europeiska kommissionen

| 4.2.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 32/8 |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 32/8

---

Räntesats som Europeiska centralbanken tillämpar på sina huvudsakliga refinansieringstransaktioner (1):

0,25 % den 1 februari 2014

Eurons växelkurs (2)

3 februari 2014

2014/C 32/05

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,3498 |
| JPY | japansk yen | 137,82 |
| DKK | dansk krona | 7,4621 |
| GBP | pund sterling | 0,82590 |
| SEK | svensk krona | 8,8318 |
| CHF | schweizisk franc | 1,2226 |
| ISK | isländsk krona | |
| NOK | norsk krona | 8,4525 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 27,527 |
| HUF | ungersk forint | 311,76 |
| LTL | litauisk litas | 3,4528 |
| PLN | polsk zloty | 4,2242 |
| RON | rumänsk leu | 4,4938 |
| TRY | turkisk lira | 3,0533 |
| AUD | australisk dollar | 1,5346 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,4950 |
| HKD | Hongkongdollar | 10,5609 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,6643 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,7341 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 463,63 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 15,0135 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 8,1798 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,6525 |
| IDR | indonesisk rupiah | 16 521,49 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,5519 |
| PHP | filippinsk peso | 61,267 |
| RUB | rysk rubel | 47,4730 |
| THB | thailändsk baht | 44,806 |
| BRL | brasiliansk real | 3,2478 |
| MXN | mexikansk peso | 17,9892 |
| INR | indisk rupie | 84,3710 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,3498

JPY

japansk yen

137,82

DKK

dansk krona

7,4621

GBP

pund sterling

0,82590

SEK

svensk krona

8,8318

CHF

schweizisk franc

1,2226

ISK

isländsk krona

NOK

norsk krona

8,4525

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

27,527

HUF

ungersk forint

311,76

LTL

litauisk litas

3,4528

PLN

polsk zloty

4,2242

RON

rumänsk leu

4,4938

TRY

turkisk lira

3,0533

AUD

australisk dollar

1,5346

CAD

kanadensisk dollar

1,4950

HKD

Hongkongdollar

10,5609

NZD

nyzeeländsk dollar

1,6643

SGD

singaporiansk dollar

1,7341

KRW

sydkoreansk won

1 463,63

ZAR

sydafrikansk rand

15,0135

CNY

kinesisk yuan renminbi

8,1798

HRK

kroatisk kuna

7,6525

IDR

indonesisk rupiah

16 521,49

MYR

malaysisk ringgit

4,5519

PHP

filippinsk peso

61,267

RUB

rysk rubel

47,4730

THB

thailändsk baht

44,806

BRL

brasiliansk real

3,2478

MXN

mexikansk peso

17,9892

INR

indisk rupie

84,3710

---

(1)  Räntesats vid den transaktion som närmast föregick det angivna datumet. Vid refinansieringstransaktioner till rörlig ränta är räntesatsen marginalräntesatsen.

(2)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

Europeiska datatillsynsmannen

| 4.2.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 32/9 |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 32/9

---

Sammanfattning av Europeiska datatillsynsmannens yttrande om ett förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om förhindrande av att det finansiella systemet används för penningtvätt och finansiering av terrorism och ett förslag till en Europaparlamentets och rådets förordning om uppgifter som ska åtfölja överföringar av medel

(Hela texten till detta yttrande finns på engelska, franska och tyska på Europeiska datatillsynsmannens webbplats http://www.edps.europa.eu)

2014/C 32/06

1.   Inledning

1.1   Samråd med datatillsynsmannen

| 1. | Den 5 februari 2013 antog kommissionen två förslag: ett till ett Europaparlamentets och rådets direktiv om förhindrande av att det finansiella systemet används för penningtvätt och finansiering av terrorism (1) (förslaget till direktiv) och ett till en Europaparlamentets och rådets förordning om uppgifter som ska åtfölja överföringar av medel (2) (förslaget till förordning), nedan tillsammans kallade förslagen. Förslagen sändes till Europeiska datatillsynsmannen för samråd den 12 februari 2013. |
| --- | --- |

1.

Den 5 februari 2013 antog kommissionen två förslag: ett till ett Europaparlamentets och rådets direktiv om förhindrande av att det finansiella systemet används för penningtvätt och finansiering av terrorism (1) (förslaget till direktiv) och ett till en Europaparlamentets och rådets förordning om uppgifter som ska åtfölja överföringar av medel (2) (förslaget till förordning), nedan tillsammans kallade förslagen. Förslagen sändes till Europeiska datatillsynsmannen för samråd den 12 februari 2013.

| 2. | Europeiska datatillsynsmannen välkomnar att kommissionen rådfrågar honom och att det hänvisas till samrådet i skälen till förslagen. |
| --- | --- |

2.

Europeiska datatillsynsmannen välkomnar att kommissionen rådfrågar honom och att det hänvisas till samrådet i skälen till förslagen.

| 3. | Innan förslagen antogs fick datatillsynsmannen möjlighet att lämna informella synpunkter till kommissionen. Hänsyn har tagits till vissa av dessa synpunkter. |
| --- | --- |

3.

Innan förslagen antogs fick datatillsynsmannen möjlighet att lämna informella synpunkter till kommissionen. Hänsyn har tagits till vissa av dessa synpunkter.

1.2   Förslagens mål och omfattning

| 4. | Penningtvätt kan generellt beskrivas som omvandling av vinning av brott till ”vita pengar”, vanligen via det finansiella systemet (3). Detta sker genom att ursprunget till pengarna döljs eller genom att medel flyttas till en plats där de sannolikt väcker mindre uppmärksamhet. Med finansiering av terrorism avses allt direkt eller indirekt tillhandahållande av eller all direkt eller indirekt insamling av tillgångar i syfte att de ska användas eller med vetskap om att de är avsedda att användas för att begå terroristbrott (4). |
| --- | --- |

4.

Penningtvätt kan generellt beskrivas som omvandling av vinning av brott till ”vita pengar”, vanligen via det finansiella systemet (3). Detta sker genom att ursprunget till pengarna döljs eller genom att medel flyttas till en plats där de sannolikt väcker mindre uppmärksamhet. Med finansiering av terrorism avses allt direkt eller indirekt tillhandahållande av eller all direkt eller indirekt insamling av tillgångar i syfte att de ska användas eller med vetskap om att de är avsedda att användas för att begå terroristbrott (4).

| 5. | På EU-nivå har lagstiftning införts som syftar till att förhindra penningtvätt och finansiering av terrorism från och med 1991. Terroristbrott betraktas som ett hot mot den finansiella sektorns integritet och stabilitet och mer övergripande som ett hot mot den inre marknaden. Förslagens rättsliga grund är artikel 114 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

5.

På EU-nivå har lagstiftning införts som syftar till att förhindra penningtvätt och finansiering av terrorism från och med 1991. Terroristbrott betraktas som ett hot mot den finansiella sektorns integritet och stabilitet och mer övergripande som ett hot mot den inre marknaden. Förslagens rättsliga grund är artikel 114 i EUF-fördraget.

| 6. | De EU-regler som är avsedda att förhindra penningtvätt bygger till stor del på de standarder som antagits av arbetsgruppen för finansiella åtgärder (FATF) (5). Förslagen syftar till att i EU införa de omarbetade standarder för förhindrande av penningtvätt som infördes av FATF i februari 2012. Det gällande direktivet, det så kallade tredje direktivet om penningtvätt (6), har varit i kraft sedan 2005. Det innehåller ett europeiskt ramverk baserat på internationella FATF-standarder. |
| --- | --- |

6.

De EU-regler som är avsedda att förhindra penningtvätt bygger till stor del på de standarder som antagits av arbetsgruppen för finansiella åtgärder (FATF) (5). Förslagen syftar till att i EU införa de omarbetade standarder för förhindrande av penningtvätt som infördes av FATF i februari 2012. Det gällande direktivet, det så kallade tredje direktivet om penningtvätt (6), har varit i kraft sedan 2005. Det innehåller ett europeiskt ramverk baserat på internationella FATF-standarder.

| 7. | Det tredje direktivet om penningtvätt gäller såväl den finansiella sektorn (kreditinstitutioner, finansiella institutioner) som oberoende yrkeskategorier som advokater, notarier, revisorer, fastighetsmäklare, personer som driver kasinon och tillhandahållare av tjänster för företag. Direktivet omfattar även alla tillhandahållare av varor där betalningarna görs kontant och överstiger 15 000 EUR. Alla dessa målgrupper betraktas som ansvariga enheter. Enligt direktivet måste dessa ansvariga enheter identifiera och kontrollera kundernas identitet (så kallad kundkontroll) och de faktiska ägarnas identitet samt övervaka kundernas finansiella transaktioner. Direktivet innebär skyldighet att rapportera misstankar om penningtvätt eller finansiering av terrorism till relevanta finansunderrättelseenheter (FIU) samt andra åtföljande skyldigheter. Direktivet inför även ytterligare krav och förbehåll (t.ex. förbättrad kundkontroll) för situationer där ökade risker kan föreligga. |
| --- | --- |

7.

Det tredje direktivet om penningtvätt gäller såväl den finansiella sektorn (kreditinstitutioner, finansiella institutioner) som oberoende yrkeskategorier som advokater, notarier, revisorer, fastighetsmäklare, personer som driver kasinon och tillhandahållare av tjänster för företag. Direktivet omfattar även alla tillhandahållare av varor där betalningarna görs kontant och överstiger 15 000 EUR. Alla dessa målgrupper betraktas som ansvariga enheter. Enligt direktivet måste dessa ansvariga enheter identifiera och kontrollera kundernas identitet (så kallad kundkontroll) och de faktiska ägarnas identitet samt övervaka kundernas finansiella transaktioner. Direktivet innebär skyldighet att rapportera misstankar om penningtvätt eller finansiering av terrorism till relevanta finansunderrättelseenheter (FIU) samt andra åtföljande skyldigheter. Direktivet inför även ytterligare krav och förbehåll (t.ex. förbättrad kundkontroll) för situationer där ökade risker kan föreligga.

| 8. | Förslaget till direktiv utökar det nuvarande ramverkets omfattning och syftar till att förstärka dessa skyldigheter, t.ex. genom att inkludera tillhandahållare av speltjänster och handlare med varor med ett tröskelvärde på 7 500 EUR, kräver fler uppgifter om faktiskt ägande, skärper kraven på personer i politiskt utsatt ställning och inför krav på granskning av politiskt utsatta personers familj och medarbetare. Förteckningen över förbrott (7) för penningtvätt har utökats till att omfatta skattebrott i gällande direkta och indirekta skatter. |
| --- | --- |

8.

Förslaget till direktiv utökar det nuvarande ramverkets omfattning och syftar till att förstärka dessa skyldigheter, t.ex. genom att inkludera tillhandahållare av speltjänster och handlare med varor med ett tröskelvärde på 7 500 EUR, kräver fler uppgifter om faktiskt ägande, skärper kraven på personer i politiskt utsatt ställning och inför krav på granskning av politiskt utsatta personers familj och medarbetare. Förteckningen över förbrott (7) för penningtvätt har utökats till att omfatta skattebrott i gällande direkta och indirekta skatter.

| 9. | Förslaget till förordning ersätter förordning (EG) nr 1781/2006 om information om betalaren som skall åtfölja överföringar av medel (nedan även kallad förordningen om överföring av medel), som syftar till att förbättra betalningars spårbarhet. Förordningen om överföring av medel kompletterar övriga åtgärder enligt direktivet om penningtvätt genom att det säkerställs att grundläggande uppgifter om betalaren av överföringar av medel finns direkt tillgängliga för brottsbekämpande myndigheter och/eller åklagarmyndigheter som stöd för dem i deras arbete med att upptäcka, utreda och åtala terrorister eller andra brottslingar och spåra terroristers tillgångar. |
| --- | --- |

9.

Förslaget till förordning ersätter förordning (EG) nr 1781/2006 om information om betalaren som skall åtfölja överföringar av medel (nedan även kallad förordningen om överföring av medel), som syftar till att förbättra betalningars spårbarhet. Förordningen om överföring av medel kompletterar övriga åtgärder enligt direktivet om penningtvätt genom att det säkerställs att grundläggande uppgifter om betalaren av överföringar av medel finns direkt tillgängliga för brottsbekämpande myndigheter och/eller åklagarmyndigheter som stöd för dem i deras arbete med att upptäcka, utreda och åtala terrorister eller andra brottslingar och spåra terroristers tillgångar.

4.   Slutsatser

| 98. | Europeiska datatillsynsmannen inser vikten av politik mot penningtvätt för medlemsstaternas ekonomiska och finansiella anseende. Datatillsynsmannen betonar dock att åtgärder för att nå det berättigade målet, öppenhet när det gäller betalningskällor, inlåning och överföringar för att motverka terrorism och penningtvätt, måste genomföras på ett sätt som innebär att kraven på dataskydd uppfylls. |
| --- | --- |

98.

Europeiska datatillsynsmannen inser vikten av politik mot penningtvätt för medlemsstaternas ekonomiska och finansiella anseende. Datatillsynsmannen betonar dock att åtgärder för att nå det berättigade målet, öppenhet när det gäller betalningskällor, inlåning och överföringar för att motverka terrorism och penningtvätt, måste genomföras på ett sätt som innebär att kraven på dataskydd uppfylls.

| 99. | Följande bör ingå i båda förslagen:






  — | En uttrycklig hänvisning till tillämplig EU-lagstiftning för uppgiftsskydd bör införas i båda förslagen i en egen materiell bestämmelse där särskilt direktiv 95/46/EG och de nationella lagar genom vilka direktiv 95/46/EG genomförs samt förordning (EG) nr 45/2001 när det gäller EU-institutioners och EU-organs behandling av personuppgifter nämns. Denna bestämmelse bör också tydligt ange att gällande lagstiftning om uppgiftsskydd inte påverkas av förslagen. Hänvisningen i skäl 33 till rådets rambeslut 2008/977/RIF av den 27 november 2008 bör strykas. |
| --- | --- | --- |

99.

Följande bör ingå i båda förslagen:

—

En uttrycklig hänvisning till tillämplig EU-lagstiftning för uppgiftsskydd bör införas i båda förslagen i en egen materiell bestämmelse där särskilt direktiv 95/46/EG och de nationella lagar genom vilka direktiv 95/46/EG genomförs samt förordning (EG) nr 45/2001 när det gäller EU-institutioners och EU-organs behandling av personuppgifter nämns. Denna bestämmelse bör också tydligt ange att gällande lagstiftning om uppgiftsskydd inte påverkas av förslagen. Hänvisningen i skäl 33 till rådets rambeslut 2008/977/RIF av den 27 november 2008 bör strykas.

| — | Definitioner av behöriga myndigheter och finansunderrättelseenheter (FIU) bör läggas till i förslaget till direktiv. Definitionen ska säkerställa att behöriga myndigheter inte betraktas som behöriga myndigheter i den mening som avses i artikel 2 h i rambeslutet 2008/977/RIF. |
| --- | --- |

—

Definitioner av behöriga myndigheter och finansunderrättelseenheter (FIU) bör läggas till i förslaget till direktiv. Definitionen ska säkerställa att behöriga myndigheter inte betraktas som behöriga myndigheter i den mening som avses i artikel 2 h i rambeslutet 2008/977/RIF.

| — | I skäl 32 bör det klargöras att den rättsliga grunden för behandling är att den är nödvändig för att fullgöra en rättslig förpliktelse för ansvariga enheter, behöriga myndigheter och FIU (artikel 7 c i direktiv 95/46/EG). |
| --- | --- |

—

I skäl 32 bör det klargöras att den rättsliga grunden för behandling är att den är nödvändig för att fullgöra en rättslig förpliktelse för ansvariga enheter, behöriga myndigheter och FIU (artikel 7 c i direktiv 95/46/EG).

| — | Det bör påpekas att behandlingens enda syfte måste vara att förhindra penningtvätt och finansiering av terrorism och att uppgifter inte får behandlas ytterligare för oförenliga ändamål. |
| --- | --- |

—

Det bör påpekas att behandlingens enda syfte måste vara att förhindra penningtvätt och finansiering av terrorism och att uppgifter inte får behandlas ytterligare för oförenliga ändamål.

| — | Ett uttryckligt förbud mot att behandla uppgifter för kommersiella ändamål, vilket för närvarande nämns i skäl 31 i förslaget till direktiv och i skäl 7 till förslaget till förordning, bör fastställas i en materiell bestämmelse. |
| --- | --- |

—

Ett uttryckligt förbud mot att behandla uppgifter för kommersiella ändamål, vilket för närvarande nämns i skäl 31 i förslaget till direktiv och i skäl 7 till förslaget till förordning, bör fastställas i en materiell bestämmelse.

| — | Ett särskilt skäl bör läggas till som klargör att bekämpningen av skattesmitning endast införs som förbrott. |
| --- | --- |

—

Ett särskilt skäl bör läggas till som klargör att bekämpningen av skattesmitning endast införs som förbrott.

| — | När det gäller internationella överföringar bör särskilda materiella bestämmelser läggas till om överföring av personuppgifter som ger en lämplig rättslig grund för överföringar inom grupper/från betaltjänstleverantör till betaltjänstleverantör. Bestämmelserna bör respektera text och tolkning av artikel 26 i direktiv 95/46/EG, med stöd från de europeiska dataskyddsmyndigheternas artikel 29-arbetsgrupp. Europeiska datatillsynsmannen rekommenderar att en förnyad bedömning görs av det proportionella i att kräva massöverföring av personuppgifter och känsliga uppgifter till främmande länder för att bekämpa penningtvätt/finansiering av terrorism och att en mer proportionell strategi väljs. |
| --- | --- |

—

När det gäller internationella överföringar bör särskilda materiella bestämmelser läggas till om överföring av personuppgifter som ger en lämplig rättslig grund för överföringar inom grupper/från betaltjänstleverantör till betaltjänstleverantör. Bestämmelserna bör respektera text och tolkning av artikel 26 i direktiv 95/46/EG, med stöd från de europeiska dataskyddsmyndigheternas artikel 29-arbetsgrupp. Europeiska datatillsynsmannen rekommenderar att en förnyad bedömning görs av det proportionella i att kräva massöverföring av personuppgifter och känsliga uppgifter till främmande länder för att bekämpa penningtvätt/finansiering av terrorism och att en mer proportionell strategi väljs.

| — | När det gäller offentliggörande av sanktioner rekommenderar datatillsynsmannen att alternativ av mindre ingripande slag än en allmän skyldighet till offentliggörande utvärderas, och att det i vilket fall anges i förslaget till direktiv






  — | vilket ändamålet med ett sådant offentliggörande ska vara om skyldigheten skulle upprätthållas, |
| --- | --- | --- |

—

När det gäller offentliggörande av sanktioner rekommenderar datatillsynsmannen att alternativ av mindre ingripande slag än en allmän skyldighet till offentliggörande utvärderas, och att det i vilket fall anges i förslaget till direktiv

—

vilket ändamålet med ett sådant offentliggörande ska vara om skyldigheten skulle upprätthållas,

| — | att personuppgifter inte ska offentliggöras, |
| --- | --- |

—

att personuppgifter inte ska offentliggöras,

| — | att de registrerade ska underrättas innan beslutet offentliggörs och att de garanteras rätten att överklaga beslutet innan offentliggörandet sker, |
| --- | --- |

—

att de registrerade ska underrättas innan beslutet offentliggörs och att de garanteras rätten att överklaga beslutet innan offentliggörandet sker,

| — | att de registrerade har rätt att invända enligt artikel 14 i direktiv 95/46/EG när det finns berättigade avgörande skäl, och |
| --- | --- |

—

att de registrerade har rätt att invända enligt artikel 14 i direktiv 95/46/EG när det finns berättigade avgörande skäl, och

| — | att ytterligare begränsningar ska gälla vid offentliggörande på Internet. |
| --- | --- |

—

att ytterligare begränsningar ska gälla vid offentliggörande på Internet.

| — | När det gäller lagring av data bör en materiell bestämmelse läggas till om en maximal lagringstid som måste respekteras av medlemsstaterna, med ytterligare specificering. |
| --- | --- |

—

När det gäller lagring av data bör en materiell bestämmelse läggas till om en maximal lagringstid som måste respekteras av medlemsstaterna, med ytterligare specificering.

| 100. | När det gäller förslaget till direktiv rekommenderar Europeiska datatillsynsmannen vidare:






  — | Tillägg av en specifik bestämmelse för att påminna om principen om att registrerade ska få information om behandlingen av sina personuppgifter (i enlighet med artiklarna 10 och 11 i direktiv 95/46/EG) och angivelse av vem som ansvarar för sådana uppgifter om registrerade. |
| --- | --- | --- |

100.

När det gäller förslaget till direktiv rekommenderar Europeiska datatillsynsmannen vidare:

—

Tillägg av en specifik bestämmelse för att påminna om principen om att registrerade ska få information om behandlingen av sina personuppgifter (i enlighet med artiklarna 10 och 11 i direktiv 95/46/EG) och angivelse av vem som ansvarar för sådana uppgifter om registrerade.

| — | Iakttagande av proportionalitetsprincipen vid begränsning av registrerades rättigheter och, som en följd av detta, tillägg av en särskild bestämmelse där det anges under vilka förhållanden registrerades rättigheter får begränsas. |
| --- | --- |

—

Iakttagande av proportionalitetsprincipen vid begränsning av registrerades rättigheter och, som en följd av detta, tillägg av en särskild bestämmelse där det anges under vilka förhållanden registrerades rättigheter får begränsas.

| — | Tydlig angivelse av huruvida riskbedömning som utförs av utsedd myndighet och ansvariga enheter får involvera behandling av personuppgifter. I så fall bör förslaget till direktiv kräva att nödvändiga dataskyddsgarantier införs. |
| --- | --- |

—

Tydlig angivelse av huruvida riskbedömning som utförs av utsedd myndighet och ansvariga enheter får involvera behandling av personuppgifter. I så fall bör förslaget till direktiv kräva att nödvändiga dataskyddsgarantier införs.

| — | Tillägg av en exakt förteckning över vilka uppgifter man bör och inte bör ta hänsyn till vid kundkontroll. Klargörande av huruvida känsliga uppgifter i den mening som avses i artikel 8.1 i direktiv 95/46/EG bör samlas in för detta ändamål. Om en sådan behandling krävs bör medlemsstaterna se till att den genomförs under offentlig myndighets kontroll och att lämpliga skyddsgarantier tillhandahålls genom nationell lagstiftning. |
| --- | --- |

—

Tillägg av en exakt förteckning över vilka uppgifter man bör och inte bör ta hänsyn till vid kundkontroll. Klargörande av huruvida känsliga uppgifter i den mening som avses i artikel 8.1 i direktiv 95/46/EG bör samlas in för detta ändamål. Om en sådan behandling krävs bör medlemsstaterna se till att den genomförs under offentlig myndighets kontroll och att lämpliga skyddsgarantier tillhandahålls genom nationell lagstiftning.

| — | Ändring av artikel 21 så att avgränsningen blir tydligare av situationer där riskerna är så betydande att de motiverar förstärkt kundkontroll och så att rättssäkerhetsgarantier mot missbruk införs. |
| --- | --- |

—

Ändring av artikel 21 så att avgränsningen blir tydligare av situationer där riskerna är så betydande att de motiverar förstärkt kundkontroll och så att rättssäkerhetsgarantier mot missbruk införs.

| — | Ändring av artikel 42 genom införande av en hänvisning till sekretess som ska respekteras av alla anställda som deltar i förfaranden för kundkontroll. |
| --- | --- |

—

Ändring av artikel 42 genom införande av en hänvisning till sekretess som ska respekteras av alla anställda som deltar i förfaranden för kundkontroll.

| — | Listning i en materiell bestämmelse av de typer av identifieringsuppgifter som ska samlas in om den faktiska ägaren, även när inget förtroende är aktuellt. |
| --- | --- |

—

Listning i en materiell bestämmelse av de typer av identifieringsuppgifter som ska samlas in om den faktiska ägaren, även när inget förtroende är aktuellt.

| 101. | När det gäller förslaget till förordning rekommenderar Europeiska datatillsynsmannen vidare:






  — | Att man avstår från att använda det nationella identitetsnumret som referens utan särskilda begränsningar och/eller garantier och i stället använder transaktionsnumret. |
| --- | --- | --- |

101.

När det gäller förslaget till förordning rekommenderar Europeiska datatillsynsmannen vidare:

—

Att man avstår från att använda det nationella identitetsnumret som referens utan särskilda begränsningar och/eller garantier och i stället använder transaktionsnumret.

| — | En påminnelse om vikten av att den princip om riktighet av data som tas upp i artikel 6 d i direktiv 95/46/EG respekteras i samband med förfaranden för att förhindra penningtvätt. |
| --- | --- |

—

En påminnelse om vikten av att den princip om riktighet av data som tas upp i artikel 6 d i direktiv 95/46/EG respekteras i samband med förfaranden för att förhindra penningtvätt.

| — | Tillägg av en bestämmelse om att ”uppgifterna endast ska vara tillgängliga för utsedda personer eller klasser av personer”. |
| --- | --- |

—

Tillägg av en bestämmelse om att ”uppgifterna endast ska vara tillgängliga för utsedda personer eller klasser av personer”.

| — | Tillägg av en bestämmelse som påminner anställda som hanterar personuppgifter om betalare och betalningsmottagare om skyldigheten att respektera sekretess och uppgiftsskydd. |
| --- | --- |

—

Tillägg av en bestämmelse som påminner anställda som hanterar personuppgifter om betalare och betalningsmottagare om skyldigheten att respektera sekretess och uppgiftsskydd.

| — | Ett klargörande i artikel 15 om att inga andra utomstående myndigheter eller parter som inte har något intresse av att bekämpa penningtvätt eller finansiering av terrorism bör få tillgång till lagrade data. |
| --- | --- |

—

Ett klargörande i artikel 15 om att inga andra utomstående myndigheter eller parter som inte har något intresse av att bekämpa penningtvätt eller finansiering av terrorism bör få tillgång till lagrade data.

| — | En komplettering av artikel 21 med dels en angivelse av till vilken myndighet brott mot förordningen ska rapporteras, dels ett krav på att lämpliga tekniska och organisatoriska åtgärder vidtas för att skydda data mot oavsiktlig eller olaglig förstöring eller oavsiktlig förlust, ändring eller otillåtet utlämnande. |
| --- | --- |

—

En komplettering av artikel 21 med dels en angivelse av till vilken myndighet brott mot förordningen ska rapporteras, dels ett krav på att lämpliga tekniska och organisatoriska åtgärder vidtas för att skydda data mot oavsiktlig eller olaglig förstöring eller oavsiktlig förlust, ändring eller otillåtet utlämnande.

Utfärdat i Bryssel den 4 juli 2013.

Giovanni BUTTARELLI

Biträdande Europeisk datatillsynsman

---

(1)  COM(2013) 45 final.

1

(2)  COM(2013) 44 final.

2

(3)  Se artikel 1.2 i förslaget till direktiv.

3

(4)  Se artikel 1.4 i förslaget till direktiv.

4

(5)  FATF är det organ som fastställer standarder på global nivå för åtgärder för bekämpning av penningtvätt, finansiering av terrorism och (senast) finansiering av spridningsverksamhet. FATF är ett mellanstatligt organ med 36 medlemmar och deltagande från över 180 länder. Europeiska kommissionen är en av FATF.s grundande medlemmar. 15 EU-medlemsstater är själva FATF-medlemmar.

5

(6)  Direktiv 2005/60/EG av den 26 oktober 2005 om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt och finansiering av terrorism.

6

(7)  Ett förbrott är ett brott vars vinst används för att begå ytterligare brott: i detta sammanhang kan t.ex. förbrott till penningtvätt vara bedrägeri, korruption, narkotikahandel och andra allvarliga brott.

7

---

| 4.2.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 32/13 |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 32/13

---

Sammanfattning av yttrande från Europeiska datatillsynsmannen om förslaget till rådets beslut om ingående av avtalet mellan Europeiska unionen och Ryska federationen om frågor som rör narkotikaprekursorer

(Hela texten till detta yttrande finns på engelska, franska och tyska på Europeiska datatillsynsmannens webbplats http://www.edps.europa.eu)

2014/C 32/07

I.   Inledning

I.1   Bakgrund till samrådet med Europeiska datatillsynsmannen

| 1. | Den 21 januari 2013 antog kommissionen ett förslag till rådets beslut om ingående av avtalet mellan Europeiska unionen och Ryska federationen om frågor som rör narkotikaprekursorer (nedan kallat förslaget) (1). Förslaget skickades samma dag till Europeiska datatillsynsmannen för samråd. |
| --- | --- |

1.

Den 21 januari 2013 antog kommissionen ett förslag till rådets beslut om ingående av avtalet mellan Europeiska unionen och Ryska federationen om frågor som rör narkotikaprekursorer (nedan kallat förslaget) (1). Förslaget skickades samma dag till Europeiska datatillsynsmannen för samråd.

| 2. | Texten till avtalet mellan Europeiska unionen och Ryska federationen om frågor som rör narkotikaprekursorer (nedan kallat avtalet) (2) ingår i förslaget. I bilaga II till avtalet finns en lista med definitioner och principer för dataskyddet (nedan kallade principerna för dataskydd) (3). |
| --- | --- |

2.

Texten till avtalet mellan Europeiska unionen och Ryska federationen om frågor som rör narkotikaprekursorer (nedan kallat avtalet) (2) ingår i förslaget. I bilaga II till avtalet finns en lista med definitioner och principer för dataskyddet (nedan kallade principerna för dataskydd) (3).

| 3. | Europeiska datatillsynsmannen hade tidigare rådfrågats av kommissionen. Detta yttrande är baserat på den rådgivning som lämnades vid det tillfället och på Europeiska datatillsynsmannens yttrande beträffande ändringarna av förordningarna om handel inom och utanför EU med narkotikaprekursorer (4). |
| --- | --- |

3.

Europeiska datatillsynsmannen hade tidigare rådfrågats av kommissionen. Detta yttrande är baserat på den rådgivning som lämnades vid det tillfället och på Europeiska datatillsynsmannens yttrande beträffande ändringarna av förordningarna om handel inom och utanför EU med narkotikaprekursorer (4).

I.2   Syftet med avtalet

| 4. | Syftet med avtalet är att ytterligare stärka samarbetet mellan Europeiska unionen och Ryska federation för att förhindra att de ämnen som används för olaglig framställning av narkotika och psykotropa ämnen (nedan kallade narkotikaprekursorer) avleds från den lagliga handeln. |
| --- | --- |

4.

Syftet med avtalet är att ytterligare stärka samarbetet mellan Europeiska unionen och Ryska federation för att förhindra att de ämnen som används för olaglig framställning av narkotika och psykotropa ämnen (nedan kallade narkotikaprekursorer) avleds från den lagliga handeln.

| 5. | Avtalet kommer inom ramen för FN-konventionen från 1988 om olaglig hantering av narkotika och psykotropa ämnen (nedan kallad 1988 års konvention) (5) att möjliggöra samordning av förfarandena för övervakning av handeln och ömsesidigt bistånd mellan parternas (Europeiska unionen och Ryska federationen) behöriga myndigheter, tillsammans med tekniskt och vetenskapligt samarbete och inrättande av en gemensam uppföljningsexpertgrupp. |
| --- | --- |

5.

Avtalet kommer inom ramen för FN-konventionen från 1988 om olaglig hantering av narkotika och psykotropa ämnen (nedan kallad 1988 års konvention) (5) att möjliggöra samordning av förfarandena för övervakning av handeln och ömsesidigt bistånd mellan parternas (Europeiska unionen och Ryska federationen) behöriga myndigheter, tillsammans med tekniskt och vetenskapligt samarbete och inrättande av en gemensam uppföljningsexpertgrupp.

IV.   Slutsatser

| 35. | Europeiska datatillsynsmannen välkomnar bestämmelserna om skydd av personuppgifter i avtalstexten och att principer för uppgiftsskydd som ska respekteras av parterna har förts in i bilagan. |
| --- | --- |

35.

Europeiska datatillsynsmannen välkomnar bestämmelserna om skydd av personuppgifter i avtalstexten och att principer för uppgiftsskydd som ska respekteras av parterna har förts in i bilagan.

| 36. | Europeiska datatillsynsmannen föreslår att det uttryckligen nämns att den nationella lagstiftning i EU-medlemsstaterna genom vilken direktiv 95/46/EG införlivas är tillämplig på överföring av personuppgifter från EU till ryska myndigheter och att EU-myndigheternas behandling av personuppgifter nämns. Han föreslår också att hänvisningar till artiklarna 7 och 8 i EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna förs in. |
| --- | --- |

36.

Europeiska datatillsynsmannen föreslår att det uttryckligen nämns att den nationella lagstiftning i EU-medlemsstaterna genom vilken direktiv 95/46/EG införlivas är tillämplig på överföring av personuppgifter från EU till ryska myndigheter och att EU-myndigheternas behandling av personuppgifter nämns. Han föreslår också att hänvisningar till artiklarna 7 och 8 i EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna förs in.

| 37. | Han rekommenderar också att alla kategorier av personuppgifter som kan utbytas anges i artiklarna 3.2, 4.1 och 5.3. Vidare bör ytterligare skydd, såsom kortare lagringstider och strängare säkerhetsåtgärder, föras in i avtalet eller i bilaga II för uppgifter som har samband med misstänkta transaktioner. De andra syften för vilka uppgifter kan behandlas enligt artikel 5.3 bör uttryckligen anges i avtalet och vara förenliga med det ursprungliga syfte för vilket uppgifterna överfördes. |
| --- | --- |

37.

Han rekommenderar också att alla kategorier av personuppgifter som kan utbytas anges i artiklarna 3.2, 4.1 och 5.3. Vidare bör ytterligare skydd, såsom kortare lagringstider och strängare säkerhetsåtgärder, föras in i avtalet eller i bilaga II för uppgifter som har samband med misstänkta transaktioner. De andra syften för vilka uppgifter kan behandlas enligt artikel 5.3 bör uttryckligen anges i avtalet och vara förenliga med det ursprungliga syfte för vilket uppgifterna överfördes.

| 38. | Europeiska datatillsynsmannen välkomnar också förbudet i avtalets artikel 5.2 mot längre än nödvändig lagring av uppgifterna, men han rekommenderar att åtminstone maximala lagringstider anges. |
| --- | --- |

38.

Europeiska datatillsynsmannen välkomnar också förbudet i avtalets artikel 5.2 mot längre än nödvändig lagring av uppgifterna, men han rekommenderar att åtminstone maximala lagringstider anges.

| 39. | Europeiska datatillsynsmannen välkomnar att principer för skydd av obligatoriska uppgifter förs in. Han skulle emellertid rekommendera att de kompletteras enligt följande:






  — | Bestämmelserna om datasäkerhet och de speciella kraven för behandling av känsliga uppgifter ska läggas till. |
| --- | --- | --- |

39.

Europeiska datatillsynsmannen välkomnar att principer för skydd av obligatoriska uppgifter förs in. Han skulle emellertid rekommendera att de kompletteras enligt följande:

—

Bestämmelserna om datasäkerhet och de speciella kraven för behandling av känsliga uppgifter ska läggas till.

| — | Förfarandena för att göra principerna om insyn och rätt till åtkomst, rättelse, utplåning och blockering av uppgifter verkningsfulla ska anges i avtalstexten eller i bilagan. |
| --- | --- |

—

Förfarandena för att göra principerna om insyn och rätt till åtkomst, rättelse, utplåning och blockering av uppgifter verkningsfulla ska anges i avtalstexten eller i bilagan.

| — | Beträffande vidare överföring ska det läggas till att parternas behöriga myndigheter inte får överföra personuppgifter till andra nationella mottagare såvida inte mottagaren tillhandahåller tillräckligt skydd samt att uppgifterna bara får föras vidare för de syften för vilka de har överförts. |
| --- | --- |

—

Beträffande vidare överföring ska det läggas till att parternas behöriga myndigheter inte får överföra personuppgifter till andra nationella mottagare såvida inte mottagaren tillhandahåller tillräckligt skydd samt att uppgifterna bara får föras vidare för de syften för vilka de har överförts.

| — | Beträffande principen om rättslig prövning ska det anges att begreppet behöriga myndigheter, vilket i resten av avtalet används i ett annat sammanhang, här avser myndigheter som är behöriga för skydd av personuppgifter och övervakning av behandlingen av dessa. |
| --- | --- |

—

Beträffande principen om rättslig prövning ska det anges att begreppet behöriga myndigheter, vilket i resten av avtalet används i ett annat sammanhang, här avser myndigheter som är behöriga för skydd av personuppgifter och övervakning av behandlingen av dessa.

| — | Myndigheterna i fråga och den praktiska informationen om möjligheterna att överklaga ska nämnas i avtalet eller åtminstone i brev som utbyts mellan parterna eller i dokument som åtföljer avtalet. |
| --- | --- |

—

Myndigheterna i fråga och den praktiska informationen om möjligheterna att överklaga ska nämnas i avtalet eller åtminstone i brev som utbyts mellan parterna eller i dokument som åtföljer avtalet.

| — | Beträffande principen om undantag från rätten till insyn och direkt åtkomst ska det anges att, i de fall där registrerade personer inte kan ges rätt till åtkomst, nationella datatillsynsmyndigheter i EU ska ge indirekt åtkomst. |
| --- | --- |

—

Beträffande principen om undantag från rätten till insyn och direkt åtkomst ska det anges att, i de fall där registrerade personer inte kan ges rätt till åtkomst, nationella datatillsynsmyndigheter i EU ska ge indirekt åtkomst.

| 41. | Det ska också anges att parternas tillsynsmyndigheter för uppgiftsskydd tillsammans ska granska genomförandet av avtalet, antingen inom ramen för den gemensamma uppföljningsexpertgruppen eller som ett separat förfarande. Om den ifrågavarande ryska tillsynsmyndighetens oberoende inte är tillräckligt klargjort ska det dessutom anges att nationella datatillsynsmyndigheter i EU ska involveras i de ryska myndigheternas övervakning av genomförandet av avtalet. Resultatet av granskningen ska rapporteras till Europaparlamentet och rådet, vid behov med full respekt för sekretessen. |
| --- | --- |

41.

Det ska också anges att parternas tillsynsmyndigheter för uppgiftsskydd tillsammans ska granska genomförandet av avtalet, antingen inom ramen för den gemensamma uppföljningsexpertgruppen eller som ett separat förfarande. Om den ifrågavarande ryska tillsynsmyndighetens oberoende inte är tillräckligt klargjort ska det dessutom anges att nationella datatillsynsmyndigheter i EU ska involveras i de ryska myndigheternas övervakning av genomförandet av avtalet. Resultatet av granskningen ska rapporteras till Europaparlamentet och rådet, vid behov med full respekt för sekretessen.

| 42. | Europeiska datatillsynsmannen rekommenderar också att artikel 12 i avtalet kompletteras med en bestämmelse enligt vilken det är möjligt för den ena parten att tillfälligt upphäva avtalet eller säga upp det, om den andra parten åsidosätter sina skyldigheter enligt avtalet, inbegripet iakttagande av principerna för uppgiftsskydd. |
| --- | --- |

42.

Europeiska datatillsynsmannen rekommenderar också att artikel 12 i avtalet kompletteras med en bestämmelse enligt vilken det är möjligt för den ena parten att tillfälligt upphäva avtalet eller säga upp det, om den andra parten åsidosätter sina skyldigheter enligt avtalet, inbegripet iakttagande av principerna för uppgiftsskydd.

Utfärdat i Bryssel den 23 april 2013.

Giovanni BUTTARELLI

Biträdande Europeisk datatillsynsman

---

(1)  COM(2013) 4 final.

1

(2)  Bilaga till förslaget.

2

(3)  Bilaga II till avtalet.

3

(4)  Europeiska datatillsynsmannens yttrande av den 18 januari 2013 om förslaget till förordning om ändring av förordning (EG) nr 273/2004 om narkotikaprekursorer och förslaget till förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 111/2005 om regler för övervakning av handeln med narkotikaprekursorer mellan gemenskapen och tredjeländer, särskilt sidorna 9 och 10, som finns på http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/Consultation/Opinions/2013/13-01-18_Drug_precursors_EN.pdf

4

(5)  Förenta nationernas konvention mot olaglig hantering av narkotika och psykotropa ämnen, antagen i Wien den 19 december 1988, som finns på http://www.unodc.org/pdf/convention_1988_en.pdf

5

---

| 4.2.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 32/15 |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 32/15

---

Sammanfattning av yttrande från Europeiska datatillsynsmannen om meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet och rådet om ett stärkt EU-samarbete inom brottsbekämpningen: den europeiska modellen för informationsutbyte (Eixm)

(Hela texten till detta yttrande finns på engelska, franska och tyska på Europeiska datatillsynsmannens webbplats http://www.edps.europa.eu)

2014/C 32/08

1.   Inledning

1.1   Samråd med Europeiska datatillsynsmannen

| 1. | Den 7 december 2012 antog kommissionen ett meddelande om stärkt EU-samarbete inom brottsbekämpningen: den europeiska modellen för informationsutbyte (Eixm) (nedan kallat meddelandet) (1). Samma dag antog kommissionen en rapport om genomförandet av rådets beslut 2008/615/JHA av den 23 juni 2008 om ett fördjupat gränsöverskridande samarbete, särskilt för bekämpning av terrorism och gränsöverskridande brottslighet (Prümbeslutet) (2). Denna rapport kommenteras inte separat i detta yttrande, men den nämns här för bättre förståelse av sammanhanget. |
| --- | --- |

1.

Den 7 december 2012 antog kommissionen ett meddelande om stärkt EU-samarbete inom brottsbekämpningen: den europeiska modellen för informationsutbyte (Eixm) (nedan kallat meddelandet) (1). Samma dag antog kommissionen en rapport om genomförandet av rådets beslut 2008/615/JHA av den 23 juni 2008 om ett fördjupat gränsöverskridande samarbete, särskilt för bekämpning av terrorism och gränsöverskridande brottslighet (Prümbeslutet) (2). Denna rapport kommenteras inte separat i detta yttrande, men den nämns här för bättre förståelse av sammanhanget.

| 2. | Innan meddelandet antogs gavs Europeiska datatillsynsmannen tillfälle att lämna informella kommentarer. Europeiska datatillsynsmannen välkomnar att några av kommentarerna har beaktats i meddelandet. |
| --- | --- |

2.

Innan meddelandet antogs gavs Europeiska datatillsynsmannen tillfälle att lämna informella kommentarer. Europeiska datatillsynsmannen välkomnar att några av kommentarerna har beaktats i meddelandet.

1.2   Bakgrund och meddelandets mål

| 3. | Syftet med Stockholmsprogrammet (3) är att möta framtida utmaningar och ytterligare stärka området med frihet, säkerhet och rättvisa med åtgärder som är inriktade på medborgarnas intressen och behov. Det klargör EU:s prioriteringar på området för rättsliga och inrikes frågor för perioden 2010–2014 och fastställer strategiska riktlinjer för lagstiftningsprogrammet och den operativa programplaneringen på området med frihet, säkerhet och rättvisa i enlighet med artikel 68 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (FEUF) (4). |
| --- | --- |

3.

Syftet med Stockholmsprogrammet (3) är att möta framtida utmaningar och ytterligare stärka området med frihet, säkerhet och rättvisa med åtgärder som är inriktade på medborgarnas intressen och behov. Det klargör EU:s prioriteringar på området för rättsliga och inrikes frågor för perioden 2010–2014 och fastställer strategiska riktlinjer för lagstiftningsprogrammet och den operativa programplaneringen på området med frihet, säkerhet och rättvisa i enlighet med artikel 68 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (FEUF) (4).

| 4. | Stockholmsprogrammet konstaterar i synnerhet behovet av enhetlighet och konsolidering vid utvecklingen av informationshantering och informationsutbyte på området för EU:s inre säkerhet och uppmanar rådet och kommissionen att genomföra informationshanteringsstrategin för EU:s inre säkerhet med kraftfulla medel för uppgiftsskydd. I detta sammanhang uppmanar Stockholmsprogrammet också kommissionen att bedöma behovet av en europeisk modell för informationsutbyte (Eixm) som är baserad på en utvärdering av befintliga instrument på området för EU:s informationsutbyte. Denna bedömning ska bidra till att påvisa om dessa instrument fungerar på det ursprungligen avsedda sättet och uppfyller målen i strategin för informationshantering (5). |
| --- | --- |

4.

Stockholmsprogrammet konstaterar i synnerhet behovet av enhetlighet och konsolidering vid utvecklingen av informationshantering och informationsutbyte på området för EU:s inre säkerhet och uppmanar rådet och kommissionen att genomföra informationshanteringsstrategin för EU:s inre säkerhet med kraftfulla medel för uppgiftsskydd. I detta sammanhang uppmanar Stockholmsprogrammet också kommissionen att bedöma behovet av en europeisk modell för informationsutbyte (Eixm) som är baserad på en utvärdering av befintliga instrument på området för EU:s informationsutbyte. Denna bedömning ska bidra till att påvisa om dessa instrument fungerar på det ursprungligen avsedda sättet och uppfyller målen i strategin för informationshantering (5).

| 5. | Som en uppföljning av Stockholmsprogrammet offentliggjorde kommissionen i juli 2010 ett meddelande (6) (nedan kallat 2010 års meddelande), vilket tillhandahåller en komplett översikt över åtgärder på EU-nivå som redan har införts, som håller på att införas eller är under övervägande när det gäller insamling, lagring eller gränsöverskridande utbyte av personuppgifter för ändamål som rör brottsbekämpning eller migrationshantering. |
| --- | --- |

5.

Som en uppföljning av Stockholmsprogrammet offentliggjorde kommissionen i juli 2010 ett meddelande (6) (nedan kallat 2010 års meddelande), vilket tillhandahåller en komplett översikt över åtgärder på EU-nivå som redan har införts, som håller på att införas eller är under övervägande när det gäller insamling, lagring eller gränsöverskridande utbyte av personuppgifter för ändamål som rör brottsbekämpning eller migrationshantering.

| 6. | Som svar på Stockholmsprogrammets uppmaning och enligt 2010 års meddelande är syftet med det aktuella meddelandet att bedöma hur det gränsöverskridande informationsutbytet i EU fungerar i praktiken och att rekommendera möjliga förbättringar. |
| --- | --- |

6.

Som svar på Stockholmsprogrammets uppmaning och enligt 2010 års meddelande är syftet med det aktuella meddelandet att bedöma hur det gränsöverskridande informationsutbytet i EU fungerar i praktiken och att rekommendera möjliga förbättringar.

3.   Slutsatser

| 37. | Europeiska datatillsynsmannen välkomnar den allmänna uppmärksamhet som ägnas åt uppgiftsskydd i meddelandet, som betonar behovet av att säkerställa uppgifter av hög kvalitet, datasäkerhet och uppgiftsskydd, och erinrar om att det oavsett vilken kombination eller sekvens som används för informationsutbyte är nödvändigt att efterleva reglerna för uppgiftsskydd, datasäkerhet och uppgifternas kvalitet och respektera de syften för vilka instrumenten kan användas. |
| --- | --- |

37.

Europeiska datatillsynsmannen välkomnar den allmänna uppmärksamhet som ägnas åt uppgiftsskydd i meddelandet, som betonar behovet av att säkerställa uppgifter av hög kvalitet, datasäkerhet och uppgiftsskydd, och erinrar om att det oavsett vilken kombination eller sekvens som används för informationsutbyte är nödvändigt att efterleva reglerna för uppgiftsskydd, datasäkerhet och uppgifternas kvalitet och respektera de syften för vilka instrumenten kan användas.

| 38. | Europeiska datatillsynsmannen






  — | välkomnar meddelandets slutsats att varken nya databaser eller nya system för informationsutbyte på EU-nivå behövs, |
| --- | --- | --- |

38.

Europeiska datatillsynsmannen

—

välkomnar meddelandets slutsats att varken nya databaser eller nya system för informationsutbyte på EU-nivå behövs,

| — | betonar behovet av en komplett utvärdering av systemen och initiativen på området för rättsliga och inrikes frågor som bör leda till en övergripande, integrerad och välstrukturerad politik för EU när det gäller utbyte och hantering av information och uppmanar kommissionen att fortsätta utvärderingen av andra befintliga system, |
| --- | --- |

—

betonar behovet av en komplett utvärdering av systemen och initiativen på området för rättsliga och inrikes frågor som bör leda till en övergripande, integrerad och välstrukturerad politik för EU när det gäller utbyte och hantering av information och uppmanar kommissionen att fortsätta utvärderingen av andra befintliga system,

| — | uppmanar kommissionen att göra överväganden beträffande i) effektiviteten hos principerna för uppgiftsskydd mot bakgrund av tekniska förändringar, utvecklingen i samband med storskaliga it-system och den ökade användningen av uppgifter som samlats in för andra ändamål än brottsbekämpning och beträffande ii) frågan hur den nuvarande trenden att i stor omfattning, systematiskt och proaktivt övervaka icke misstänkta personer påverkar den allmänna säkerheten och huruvida detta verkligen är användbart för brottsbekämpningen. Dessa överväganden bör leda till en övergripande, integrerad och välstrukturerad politik för EU när det gäller utbyte och hantering av information på detta område, |
| --- | --- |

—

uppmanar kommissionen att göra överväganden beträffande i) effektiviteten hos principerna för uppgiftsskydd mot bakgrund av tekniska förändringar, utvecklingen i samband med storskaliga it-system och den ökade användningen av uppgifter som samlats in för andra ändamål än brottsbekämpning och beträffande ii) frågan hur den nuvarande trenden att i stor omfattning, systematiskt och proaktivt övervaka icke misstänkta personer påverkar den allmänna säkerheten och huruvida detta verkligen är användbart för brottsbekämpningen. Dessa överväganden bör leda till en övergripande, integrerad och välstrukturerad politik för EU när det gäller utbyte och hantering av information på detta område,

| — | betonar att de pågående diskussionerna om förslaget till direktiv inte får hindra kommissionen från att inventera problemen och riskerna i samband med uppgiftsskydd och möjliga förbättringar i det nuvarande rättsliga sammanhanget och rekommenderar att dessa diskussioner i synnerhet utnyttjas för att göra åtskillnad mellan behandling av uppgifter om misstänkta och om icke misstänkta personer för att vidareutveckla den europeiska modellen för informationsutbyte, |
| --- | --- |

—

betonar att de pågående diskussionerna om förslaget till direktiv inte får hindra kommissionen från att inventera problemen och riskerna i samband med uppgiftsskydd och möjliga förbättringar i det nuvarande rättsliga sammanhanget och rekommenderar att dessa diskussioner i synnerhet utnyttjas för att göra åtskillnad mellan behandling av uppgifter om misstänkta och om icke misstänkta personer för att vidareutveckla den europeiska modellen för informationsutbyte,

| — | delar till fullo åsikten att befintliga system behöver granskas för att anpassas till det föreslagna direktivet och uppmanar kommissionen att vidta ytterligare åtgärder, |
| --- | --- |

—

delar till fullo åsikten att befintliga system behöver granskas för att anpassas till det föreslagna direktivet och uppmanar kommissionen att vidta ytterligare åtgärder,

| — | uppmanar kommissionen att fortsätta utvärderingen av befintliga system under och efter deras fullständiga införande, |
| --- | --- |

—

uppmanar kommissionen att fortsätta utvärderingen av befintliga system under och efter deras fullständiga införande,

| — | rekommenderar att konsekvenserna i fråga om ändamålsbegränsning och ansvar beaktas i de riktlinjer som rådet uppmanas att utfärda beträffande kanalval, |
| --- | --- |

—

rekommenderar att konsekvenserna i fråga om ändamålsbegränsning och ansvar beaktas i de riktlinjer som rådet uppmanas att utfärda beträffande kanalval,

| — | uppmanar kommissionen att tydligare motivera valet av Europols kanal som använder Sienaverktyget som standardkanal och att bedöma om detta val följer principen om inbyggt integritetsskydd, |
| --- | --- |

—

uppmanar kommissionen att tydligare motivera valet av Europols kanal som använder Sienaverktyget som standardkanal och att bedöma om detta val följer principen om inbyggt integritetsskydd,

| — | noterar med tillfredsställelse att det i meddelandet erinras om att uppgifter dock endast kan utbytas och användas när det är lagligt, vilket innebär att reglerna för uppgiftsskydd ska efterlevas, och uppmanar kommissionen att inleda arbetet med harmoniserade villkor för gemensamma kontaktpunkter för att tillse att kraven är likartade i alla medlemsstater och skyddar enskilda på ett effektivt sätt, |
| --- | --- |

—

noterar med tillfredsställelse att det i meddelandet erinras om att uppgifter dock endast kan utbytas och användas när det är lagligt, vilket innebär att reglerna för uppgiftsskydd ska efterlevas, och uppmanar kommissionen att inleda arbetet med harmoniserade villkor för gemensamma kontaktpunkter för att tillse att kraven är likartade i alla medlemsstater och skyddar enskilda på ett effektivt sätt,

| — | rekommenderar att utbildningar om informationssäkerhet och uppgiftsskydd inbegrips i det system som kommissionen planerar och i de utbildningar som medlemsstaterna uppmanas att säkerställa. |
| --- | --- |

—

rekommenderar att utbildningar om informationssäkerhet och uppgiftsskydd inbegrips i det system som kommissionen planerar och i de utbildningar som medlemsstaterna uppmanas att säkerställa.

Utfärdat i Bryssel den 29 april 2013.

Peter HUSTINX

Europeiska datatillsynsmannen

---

(1)  COM(2012) 735 final.

1

(2)  COM(2012) 732 final.

2

(3)  Stockholmsprogrammet – ett öppet och säkert Europa i medborgarnas tjänst och för deras skydd, rådets dokument 5731/10, 3.3.2010.

3

(4)  Fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, (EUT C 83, 30.3.2010, s. 47).

4

(5)  Stockholmsprogrammet – ett öppet och säkert Europa i medborgarnas tjänst och för deras skydd, rådets dokument 5731/10, 3.3.2010, avsnitt 4.2.2.

5

(6)  Meddelande av den 20 juli 2010 från kommissionen till Europaparlamentet och rådet med rubriken ”Översikt av informationshanteringen inom området med frihet, säkerhet och rättvisa”, KOM(2010) 385, slutlig.

6

---

| 4.2.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 32/17 |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 32/17

---

Sammanfattning av yttrande från Europeiska datatillsynsmannen om det ändrade kommissionsförslaget till direktiv om insyn i de åtgärder som reglerar prissättningen på humanläkemedel och deras inordnande i de allmänna sjukförsäkringssystemen

(Hela texten till detta yttrande finns på engelska, franska och tyska på Europeiska datatillsynsmannens webbplats http://www.edps.europa.eu)

2014/C 32/09

1.   Inledning

1.1   Samråd med Europeiska datatillsynsmannen

| 1. | Den 18 mars 2013 antog kommissionen ett ändrat förslag till direktiv om insyn i de åtgärder som reglerar prissättningen på humanläkemedel och deras inordnande i de allmänna sjukförsäkringssystemen (nedan kallat det föreslagna direktivet) (1). Den 19 mars 2013 skickades förslaget till Europeiska datatillsynsmannen för samråd. |
| --- | --- |

1.

Den 18 mars 2013 antog kommissionen ett ändrat förslag till direktiv om insyn i de åtgärder som reglerar prissättningen på humanläkemedel och deras inordnande i de allmänna sjukförsäkringssystemen (nedan kallat det föreslagna direktivet) (1). Den 19 mars 2013 skickades förslaget till Europeiska datatillsynsmannen för samråd.

| 2. | Europeiska datatillsynsmannen välkomnar att kommissionen rådfrågar honom och att en hänvisning till detta yttrande har införts i inledningen till direktivet. Europeiska datatillsynsmannen beklagar emellertid att han inte rådfrågades av kommissionen medan förslaget förbereddes eller åtminstone efter det att det ursprungliga förslaget av den 1 mars 2012 hade antagits (2). |
| --- | --- |

2.

Europeiska datatillsynsmannen välkomnar att kommissionen rådfrågar honom och att en hänvisning till detta yttrande har införts i inledningen till direktivet. Europeiska datatillsynsmannen beklagar emellertid att han inte rådfrågades av kommissionen medan förslaget förbereddes eller åtminstone efter det att det ursprungliga förslaget av den 1 mars 2012 hade antagits (2).

1.2   Förslagets mål och omfattning

| 3. | I motiveringen till det föreslagna direktivet förklarar kommissionen att medlemsstaterna har ansvar för att organisera sina hälsovårdssystem och tillhandahålla hälsovårdstjänster och medicinsk vård, i vilket fördelningen av de resurser som tilldelats för dessa ingår. Inom denna ram kan alla medlemsstater vidta åtgärder för att styra läkemedelsförbrukningen, reglera läkemedelspriserna eller fastställa villkoren för offentlig finansiering av läkemedel. Ett läkemedel som är godkänt enligt EU-lagstiftningen på grundval av kvalitet, säkerhet och effekt kan således bli föremål för ytterligare rättsliga bestämmelser i en medlemsstat innan det kan släppas ut på marknaden eller ordineras till patienter inom det allmänna sjukförsäkringssystemet. |
| --- | --- |

3.

I motiveringen till det föreslagna direktivet förklarar kommissionen att medlemsstaterna har ansvar för att organisera sina hälsovårdssystem och tillhandahålla hälsovårdstjänster och medicinsk vård, i vilket fördelningen av de resurser som tilldelats för dessa ingår. Inom denna ram kan alla medlemsstater vidta åtgärder för att styra läkemedelsförbrukningen, reglera läkemedelspriserna eller fastställa villkoren för offentlig finansiering av läkemedel. Ett läkemedel som är godkänt enligt EU-lagstiftningen på grundval av kvalitet, säkerhet och effekt kan således bli föremål för ytterligare rättsliga bestämmelser i en medlemsstat innan det kan släppas ut på marknaden eller ordineras till patienter inom det allmänna sjukförsäkringssystemet.

| 4. | Vidare förklarar kommissionen att direktiv 89/105/EEG (3) antogs för att ge marknadsaktörerna möjlighet att kontrollera att de nationella åtgärderna för prissättning och ersättning av läkemedel inte står i strid med principen om fri rörlighet för varor. För detta fastställs i direktiv 89/105/EEG ett antal förfarandemässiga krav i syfte att säkerställa insyn i de åtgärder för prissättning och ersättning som antas i medlemsstaterna. Sedan direktivet antogs har marknadsvillkoren ändrats i grunden, till exempel genom tillkomsten av generiska läkemedel som ger tillgång till förmånligare versioner av befintliga produkter och utvecklandet av allt mer innovativa (om än fortfarande dyra) forskningsbaserade läkemedel. Samtidigt har de konstant ökande offentliga utgifterna för läkemedel lett till att medlemsstaterna under de senaste årtiondena infört komplexare och mer innovativa system för prissättning och ersättning. |
| --- | --- |

4.

Vidare förklarar kommissionen att direktiv 89/105/EEG (3) antogs för att ge marknadsaktörerna möjlighet att kontrollera att de nationella åtgärderna för prissättning och ersättning av läkemedel inte står i strid med principen om fri rörlighet för varor. För detta fastställs i direktiv 89/105/EEG ett antal förfarandemässiga krav i syfte att säkerställa insyn i de åtgärder för prissättning och ersättning som antas i medlemsstaterna. Sedan direktivet antogs har marknadsvillkoren ändrats i grunden, till exempel genom tillkomsten av generiska läkemedel som ger tillgång till förmånligare versioner av befintliga produkter och utvecklandet av allt mer innovativa (om än fortfarande dyra) forskningsbaserade läkemedel. Samtidigt har de konstant ökande offentliga utgifterna för läkemedel lett till att medlemsstaterna under de senaste årtiondena infört komplexare och mer innovativa system för prissättning och ersättning.

| 5. | Förslaget till direktiv som upphäver direktiv 89/105/EEG antogs av kommissionen den 1 mars 2012. Kommissionen uppger att förhandlingarna i rådets arbetsgrupp för läkemedel och medicintekniska produkter blev svåra på grund av ärendets politiskt känsliga natur. |
| --- | --- |

5.

Förslaget till direktiv som upphäver direktiv 89/105/EEG antogs av kommissionen den 1 mars 2012. Kommissionen uppger att förhandlingarna i rådets arbetsgrupp för läkemedel och medicintekniska produkter blev svåra på grund av ärendets politiskt känsliga natur.

| 6. | Europaparlamentet antog sin ståndpunkt vid första behandlingen den 6 februari 2013. Till följd av plenaromröstningen och med beaktande av medlemsstaternas ståndpunkt i rådet beslutade kommissionen att ändra sitt förslag genom att anta det föreslagna direktivet och att höra Europeiska datatillsynsmannen. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet antog sin ståndpunkt vid första behandlingen den 6 februari 2013. Till följd av plenaromröstningen och med beaktande av medlemsstaternas ståndpunkt i rådet beslutade kommissionen att ändra sitt förslag genom att anta det föreslagna direktivet och att höra Europeiska datatillsynsmannen.

1.3   Syftet med Europeiska datatillsynsmannens yttrande

| 7. | Detta yttrande kommer att inriktas på följande aspekter i direktivet när det gäller skydd av personuppgifter: tillämpningen av lagstiftningen om skydd av uppgifter, offentliggörande av personuppgifter om experter och medlemmar i vissa organ, eventuell behandling av uppgifter om patienters hälsa genom tillgång till uppgifter om godkännande för försäljning och den föreslagna möjligheten att upprätta databaser på EU-nivå och i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

7.

Detta yttrande kommer att inriktas på följande aspekter i direktivet när det gäller skydd av personuppgifter: tillämpningen av lagstiftningen om skydd av uppgifter, offentliggörande av personuppgifter om experter och medlemmar i vissa organ, eventuell behandling av uppgifter om patienters hälsa genom tillgång till uppgifter om godkännande för försäljning och den föreslagna möjligheten att upprätta databaser på EU-nivå och i medlemsstaterna.

3.   Slutsatser

Europeiska datatillsynsmannen lämnar följande rekommendationer:

| — | att hänvisningar till tillämplig lagstiftning om uppgiftsskydd införs i en materiell bestämmelse i det föreslagna direktivet. En sådan hänvisning bör som en allmän regel bestämma att direktiv 95/46/EG och förordning (EG) nr 45/2001 ska gälla för behandling av personuppgifter inom ramen för det föreslagna direktivet. Europeiska datatillsynsmannen föreslår vidare att det i hänvisningen till direktiv 95/46/EG anges att bestämmelserna ska gälla i enlighet med de nationella regler genom vilka direktiv 95/46/EG införlivas. |
| --- | --- |

—

att hänvisningar till tillämplig lagstiftning om uppgiftsskydd införs i en materiell bestämmelse i det föreslagna direktivet. En sådan hänvisning bör som en allmän regel bestämma att direktiv 95/46/EG och förordning (EG) nr 45/2001 ska gälla för behandling av personuppgifter inom ramen för det föreslagna direktivet. Europeiska datatillsynsmannen föreslår vidare att det i hänvisningen till direktiv 95/46/EG anges att bestämmelserna ska gälla i enlighet med de nationella regler genom vilka direktiv 95/46/EG införlivas.

| — | att man överväger om det föreslagna systemet i artikel 16 i det förslagna direktivet för obligatoriskt offentliggörande av namn på och intresseförklaringar från experter, medlemmar i beslutsfattande organ och medlemmar i organ som har ansvar för överklaganden är nödvändigt och att man avgör om kravet på offentliggörande går utöver vad som är nödvändigt för att uppnå det eftersträvade allmännyttiga ändamålet samt bedömer om det finns mindre ingripande sätt att uppnå samma mål. Beroende av resultaten av denna proportionalitetsprövning bör kravet på offentliggörande under alla omständigheter stödjas av ändamålsenliga skyddsmekanismer för att se till att de berörda personernas rätt att invända respekteras liksom, uppgifternas säkerhet och riktighet samt att uppgifterna utplånas efter en lämplig tidsperiod. |
| --- | --- |

—

att man överväger om det föreslagna systemet i artikel 16 i det förslagna direktivet för obligatoriskt offentliggörande av namn på och intresseförklaringar från experter, medlemmar i beslutsfattande organ och medlemmar i organ som har ansvar för överklaganden är nödvändigt och att man avgör om kravet på offentliggörande går utöver vad som är nödvändigt för att uppnå det eftersträvade allmännyttiga ändamålet samt bedömer om det finns mindre ingripande sätt att uppnå samma mål. Beroende av resultaten av denna proportionalitetsprövning bör kravet på offentliggörande under alla omständigheter stödjas av ändamålsenliga skyddsmekanismer för att se till att de berörda personernas rätt att invända respekteras liksom, uppgifternas säkerhet och riktighet samt att uppgifterna utplånas efter en lämplig tidsperiod.

| — | att en hänvisning till artikel 8 i direktiv 95/46/EG införs i artikel 13 i det föreslagna direktivet beträffande tillgång till uppgifter om godkännande för försäljning, om personliga uppgifter om hälsa är avsedda att behandlas, och att en bestämmelse införs i det föreslagna direktivet som klart definierar i vilka situationer och med vilka skyddsåtgärder information som innehåller uppgifter om patienters hälsa kommer att behandlas. |
| --- | --- |

—

att en hänvisning till artikel 8 i direktiv 95/46/EG införs i artikel 13 i det föreslagna direktivet beträffande tillgång till uppgifter om godkännande för försäljning, om personliga uppgifter om hälsa är avsedda att behandlas, och att en bestämmelse införs i det föreslagna direktivet som klart definierar i vilka situationer och med vilka skyddsåtgärder information som innehåller uppgifter om patienters hälsa kommer att behandlas.

| — | att det i artikel 13 i det föreslagna direktivet införs ett krav att alla patientuppgifter i uppgifter om godkännande för försäljning anonymiseras helt innan de överförs till den behöriga myndigheten för ytterligare behandling för beslut om prissättning och ersättning. |
| --- | --- |

—

att det i artikel 13 i det föreslagna direktivet införs ett krav att alla patientuppgifter i uppgifter om godkännande för försäljning anonymiseras helt innan de överförs till den behöriga myndigheten för ytterligare behandling för beslut om prissättning och ersättning.

| — | att det görs en konsekvensbedömning avseende uppgiftsskydd innan ytterligare åtgärder vidtas för att upprätta en ny databas. |
| --- | --- |

—

att det görs en konsekvensbedömning avseende uppgiftsskydd innan ytterligare åtgärder vidtas för att upprätta en ny databas.

Utfärdat i Bryssel den 30 maj 2013.

Giovanni BUTTARELLI

Biträdande Europeisk datatillsynsman

---

(1)  COM(2013) 168 final/2.

1

(2)  COM(2012) 84 final.

2

(3)  Rådets direktiv 89/105/EEC av den 21 december 1988 om insyn i de åtgärder som reglerar prissättningen på humanläkemedel och deras inordnande i de nationella sjukförsäkringssystemen (EGT L 40, 11.2.1989, s. 8).

3

---

| 4.2.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 32/19 |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 32/19

---

Sammanfattning av Europeiska datatillsynsmannens yttrande om det gemensamma meddelandet från kommissionen och Europeiska unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om EU:s strategi för cybersäkerhet: en öppen, säker och trygg cyberrymd, och om kommissionens förslag till direktiv om åtgärder för att säkerställa en hög gemensam nivå av nät- och informationssäkerhet i hela unionen

(Den fullständiga texten i detta yttrande finns på engelska, franska och tyska på Europeiska datatillsynsmannens webbplats http://www.edps.europa.eu)

2014/C 32/10

1.   Inledning

1.1   Samråd med Europeiska datatillsynsmannen

| 1. | Den 7 februari 2013 antog kommissionen och Europeiska unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik ett gemensamt meddelande till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om EU:s strategi för cybersäkerhet: en öppen, säker och trygg cyberrymd (1) (nedan kallat det gemensamma meddelandet, cybersäkerhetsstrategin eller strategin). |
| --- | --- |

1.

Den 7 februari 2013 antog kommissionen och Europeiska unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik ett gemensamt meddelande till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om EU:s strategi för cybersäkerhet: en öppen, säker och trygg cyberrymd (1) (nedan kallat det gemensamma meddelandet, cybersäkerhetsstrategin eller strategin).

| 2. | Samma dag antog kommissionen ett förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om åtgärder för att säkerställa en hög gemensam nivå av nät- och informationssäkerhet i hela unionen (2) (nedan kallat förslaget till direktiv eller förslaget). Förslaget skickades till Europeiska datatillsynsmannen för samråd den 7 februari 2013. |
| --- | --- |

2.

Samma dag antog kommissionen ett förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om åtgärder för att säkerställa en hög gemensam nivå av nät- och informationssäkerhet i hela unionen (2) (nedan kallat förslaget till direktiv eller förslaget). Förslaget skickades till Europeiska datatillsynsmannen för samråd den 7 februari 2013.

| 3. | Innan det gemensamma meddelandet och förslaget antogs fick Europeiska datatillsynsmannen möjlighet att lämna informella synpunkter till kommissionen. Europeiska datatillsynsmannen välkomnar att en del av dessa synpunkter har beaktats i det gemensamma meddelandet och i förslaget. |
| --- | --- |

3.

Innan det gemensamma meddelandet och förslaget antogs fick Europeiska datatillsynsmannen möjlighet att lämna informella synpunkter till kommissionen. Europeiska datatillsynsmannen välkomnar att en del av dessa synpunkter har beaktats i det gemensamma meddelandet och i förslaget.

4.   Slutsatser

| 74. | Europeiska datatillsynsmannen välkomnar att kommissionen och Europeiska unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik har lagt fram en omfattande strategi för cybersäkerhet, som kompletteras med ett förslag till direktiv om åtgärder för att säkerställa en hög gemensam nivå av nät- och informationssäkerhet i hela unionen. Strategin kompletterar de politiska åtgärder som redan har utformats av EU på området nät- och informationssäkerhet. |
| --- | --- |

74.

Europeiska datatillsynsmannen välkomnar att kommissionen och Europeiska unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik har lagt fram en omfattande strategi för cybersäkerhet, som kompletteras med ett förslag till direktiv om åtgärder för att säkerställa en hög gemensam nivå av nät- och informationssäkerhet i hela unionen. Strategin kompletterar de politiska åtgärder som redan har utformats av EU på området nät- och informationssäkerhet.

| 75. | Europeiska datatillsynsmannen välkomnar att strategin går utöver det traditionella synsättet att ställa säkerhet mot integritet, genom ett uttryckligt erkännande av att integritets- och uppgiftsskydd utgör kärnvärden som bör prägla cybersäkerhetspolitiken inom EU och internationellt. Europeiska datatillsynsmannen konstaterar att cybersäkerhetsstrategin och det föreslagna direktivet om nät- och informationssäkerhet kan fylla en central funktion för att garantera skyddet av individens rätt till integritets- och uppgiftsskydd i internetmiljön. Samtidigt måste det säkerställas att strategin och förslaget inte ger upphov till åtgärder som skulle utgöra olagliga ingrepp i individens rätt till integritet och dataskydd. |
| --- | --- |

75.

Europeiska datatillsynsmannen välkomnar att strategin går utöver det traditionella synsättet att ställa säkerhet mot integritet, genom ett uttryckligt erkännande av att integritets- och uppgiftsskydd utgör kärnvärden som bör prägla cybersäkerhetspolitiken inom EU och internationellt. Europeiska datatillsynsmannen konstaterar att cybersäkerhetsstrategin och det föreslagna direktivet om nät- och informationssäkerhet kan fylla en central funktion för att garantera skyddet av individens rätt till integritets- och uppgiftsskydd i internetmiljön. Samtidigt måste det säkerställas att strategin och förslaget inte ger upphov till åtgärder som skulle utgöra olagliga ingrepp i individens rätt till integritet och dataskydd.

| 76. | Europeiska datatillsynsmannen välkomnar också att uppgiftsskydd nämns i flera delar av strategin och beaktas i det föreslagna direktivet. Han beklagar dock att den befintliga och kommande uppgiftsskyddslagstiftningens bidrag till säkerheten inte framhålls tydligare i strategin och förslaget till direktiv, och att det inte säkerställs fullständigt att eventuella skyldigheter till följd av det föreslagna direktivet eller andra element i strategin kompletterar uppgiftsskyddsskyldigheterna och inte överlappar eller strider mot varandra. |
| --- | --- |

76.

Europeiska datatillsynsmannen välkomnar också att uppgiftsskydd nämns i flera delar av strategin och beaktas i det föreslagna direktivet. Han beklagar dock att den befintliga och kommande uppgiftsskyddslagstiftningens bidrag till säkerheten inte framhålls tydligare i strategin och förslaget till direktiv, och att det inte säkerställs fullständigt att eventuella skyldigheter till följd av det föreslagna direktivet eller andra element i strategin kompletterar uppgiftsskyddsskyldigheterna och inte överlappar eller strider mot varandra.

| 77. | Europeiska datatillsynsmannen konstaterar dessutom att man inte beaktar och tar fullständig hänsyn till andra parallella initiativ från kommissionen och pågående lagstiftningsförfaranden, såsom reformen av uppgiftsskyddslagstiftningen och förslaget till förordning om elektronisk identifiering och betrodda tjänster, vilket innebär att cybersäkerhetsstrategin inte ger en verkligt allsidig och heltäckande bild av cybersäkerheten i EU och dessutom medför en risk för en fragmenterad och uppdelad strategi. Europeiska datatillsynsmannen konstaterar vidare att förslaget till direktiv ännu inte möjliggör en allsidig säkerhetsstrategi i EU, och att den skyldighet som anges i dataskyddslagstiftningen förmodligen är den mest omfattande nät- och säkerhetsskyldigheten i EU:s lagstiftning. |
| --- | --- |

77.

Europeiska datatillsynsmannen konstaterar dessutom att man inte beaktar och tar fullständig hänsyn till andra parallella initiativ från kommissionen och pågående lagstiftningsförfaranden, såsom reformen av uppgiftsskyddslagstiftningen och förslaget till förordning om elektronisk identifiering och betrodda tjänster, vilket innebär att cybersäkerhetsstrategin inte ger en verkligt allsidig och heltäckande bild av cybersäkerheten i EU och dessutom medför en risk för en fragmenterad och uppdelad strategi. Europeiska datatillsynsmannen konstaterar vidare att förslaget till direktiv ännu inte möjliggör en allsidig säkerhetsstrategi i EU, och att den skyldighet som anges i dataskyddslagstiftningen förmodligen är den mest omfattande nät- och säkerhetsskyldigheten i EU:s lagstiftning.

| 78. | Europeiska datatillsynsmannen beklagar likaså att dataskyddsmyndigheternas viktiga roll i genomförandet och verkställandet av säkerhetsskyldigheter och främjande av cybersäkerhet inte heller övervägs på lämpligt sätt. |
| --- | --- |

78.

Europeiska datatillsynsmannen beklagar likaså att dataskyddsmyndigheternas viktiga roll i genomförandet och verkställandet av säkerhetsskyldigheter och främjande av cybersäkerhet inte heller övervägs på lämpligt sätt.

| 79. | När det gäller cybersäkerhetsstrategin understryker Europeiska datatillsynsmannen följande:






  — | En tydlig definition av begreppen ”cyberberedskap”, ”cyberbrottslighet” och ”cyberförsvar” är särskilt viktig eftersom dessa begrepp används som en motivering för vissa specialområden som kan inkräkta på de grundläggande rättigheterna, inklusive rätten till integritet och dataskydd. De definitioner av ”cyberbrottslighet” som anges i strategin och i konventionen om it-brottslighet förblir emellertid mycket allmänna. Det är tillrådligt att ha en tydlig och restriktiv definition av cyberbrottslighet i stället för en övergripande definition. |
| --- | --- | --- |

79.

När det gäller cybersäkerhetsstrategin understryker Europeiska datatillsynsmannen följande:

—

En tydlig definition av begreppen ”cyberberedskap”, ”cyberbrottslighet” och ”cyberförsvar” är särskilt viktig eftersom dessa begrepp används som en motivering för vissa specialområden som kan inkräkta på de grundläggande rättigheterna, inklusive rätten till integritet och dataskydd. De definitioner av ”cyberbrottslighet” som anges i strategin och i konventionen om it-brottslighet förblir emellertid mycket allmänna. Det är tillrådligt att ha en tydlig och restriktiv definition av cyberbrottslighet i stället för en övergripande definition.

| — | Dataskyddslagstiftningen bör gälla alla åtgärder i strategin när de rör åtgärder som medför behandling av personuppgifter. Även om dataskyddslagstiftningen inte nämns uttryckligen i de avsnitt som handlar om cyberbrottslighet och cyberförsvar understryker Europeiska datatillsynsmannen att många av de åtgärder som planeras inom dessa områden medför behandling av personuppgifter, vilket innebär att de omfattas av den tillämpliga dataskyddslagstiftningen. Datatillsynsmannen konstaterar också att många åtgärder handlar om inrättande av samordningsmekanismer, vilket kommer att kräva genomförande av lämpliga dataskyddsgarantier för de moment som rör utbyte av personuppgifter. |
| --- | --- |

—

Dataskyddslagstiftningen bör gälla alla åtgärder i strategin när de rör åtgärder som medför behandling av personuppgifter. Även om dataskyddslagstiftningen inte nämns uttryckligen i de avsnitt som handlar om cyberbrottslighet och cyberförsvar understryker Europeiska datatillsynsmannen att många av de åtgärder som planeras inom dessa områden medför behandling av personuppgifter, vilket innebär att de omfattas av den tillämpliga dataskyddslagstiftningen. Datatillsynsmannen konstaterar också att många åtgärder handlar om inrättande av samordningsmekanismer, vilket kommer att kräva genomförande av lämpliga dataskyddsgarantier för de moment som rör utbyte av personuppgifter.

| — | Datatillsynsmyndigheterna spelar en viktig roll på cybersäkerhetsområdet. I egenskap av väktare av individens integritets- och dataskyddsrättigheter är datatillsynsmyndigheterna aktivt engagerade i skyddet av personuppgifter, både utanför och på internet. I sin egenskap av tillsynsorgan bör de därför vara delaktiga på lämpligt sätt i genomförandet av åtgärder som omfattar behandling av personuppgifter (till exempel lanseringen av EU:s pilotprojekt för att bekämpa botnät och skadlig programvara). Dessutom bör andra aktörer på cybersäkerhetsområdet samarbeta med datatillsynsmyndigheterna när de fullgör sina uppgifter, till exempel när det gäller utbyte av bästa praxis och upplysningskampanjer. Europeiska datatillsynsmannen och de nationella datatillsynsmyndigheterna bör även delta på lämpligt sätt i den högnivåkonferens som kommer att hållas 2014 för att utvärdera framstegen med strategins genomförande. |
| --- | --- |

—

Datatillsynsmyndigheterna spelar en viktig roll på cybersäkerhetsområdet. I egenskap av väktare av individens integritets- och dataskyddsrättigheter är datatillsynsmyndigheterna aktivt engagerade i skyddet av personuppgifter, både utanför och på internet. I sin egenskap av tillsynsorgan bör de därför vara delaktiga på lämpligt sätt i genomförandet av åtgärder som omfattar behandling av personuppgifter (till exempel lanseringen av EU:s pilotprojekt för att bekämpa botnät och skadlig programvara). Dessutom bör andra aktörer på cybersäkerhetsområdet samarbeta med datatillsynsmyndigheterna när de fullgör sina uppgifter, till exempel när det gäller utbyte av bästa praxis och upplysningskampanjer. Europeiska datatillsynsmannen och de nationella datatillsynsmyndigheterna bör även delta på lämpligt sätt i den högnivåkonferens som kommer att hållas 2014 för att utvärdera framstegen med strategins genomförande.

| 80. | När det gäller förslaget till direktiv om nät- och informationssäkerhet råder Europeiska datatillsynsmannen lagstiftarna att göra följande:






  — | Skapa mer klarhet och tydlighet i artikel 3.8 om definitionen av de marknadsoperatörer som omfattas av förslaget och utarbeta en uttömmande förteckning över alla berörda intressenter i syfte att garantera en fullständigt harmoniserad och integrerad säkerhetsstrategi inom EU. |
| --- | --- | --- |

80.

När det gäller förslaget till direktiv om nät- och informationssäkerhet råder Europeiska datatillsynsmannen lagstiftarna att göra följande:

—

Skapa mer klarhet och tydlighet i artikel 3.8 om definitionen av de marknadsoperatörer som omfattas av förslaget och utarbeta en uttömmande förteckning över alla berörda intressenter i syfte att garantera en fullständigt harmoniserad och integrerad säkerhetsstrategi inom EU.

| — | I artikel 1.2 c klargöra att förslaget till direktiv är tillämpligt på EU:s institutioner och organ, och infoga en hänvisning till förordning (EG) nr 45/2001 i artikel 1.5 i förslaget. |
| --- | --- |

—

I artikel 1.2 c klargöra att förslaget till direktiv är tillämpligt på EU:s institutioner och organ, och infoga en hänvisning till förordning (EG) nr 45/2001 i artikel 1.5 i förslaget.

| — | Ge förslaget en mer övergripande roll med avseende på säkerhetsaspekterna genom att i artikel 1 uttryckligen ange att direktivet bör gälla utan att det påverkar framtida eller mer detaljerade regler inom specifika områden (till exempel de kommande reglerna om leverantörer av betrodda tjänster i förslaget till förordning om elektronisk identifiering). |
| --- | --- |

—

Ge förslaget en mer övergripande roll med avseende på säkerhetsaspekterna genom att i artikel 1 uttryckligen ange att direktivet bör gälla utan att det påverkar framtida eller mer detaljerade regler inom specifika områden (till exempel de kommande reglerna om leverantörer av betrodda tjänster i förslaget till förordning om elektronisk identifiering).

| — | Lägga till ett skäl för att förklara behovet av att inbegripa inbyggt uppgiftsskydd och uppgiftsskydd som standard redan i ett tidigt skede i utformningen av de mekanismer som fastställs i förslaget och genom hela livscykeln för berörda processer, förfaranden, organisationer, tekniker och infrastrukturer, med hänsyn till den föreslagna dataskyddslagstiftningen. |
| --- | --- |

—

Lägga till ett skäl för att förklara behovet av att inbegripa inbyggt uppgiftsskydd och uppgiftsskydd som standard redan i ett tidigt skede i utformningen av de mekanismer som fastställs i förslaget och genom hela livscykeln för berörda processer, förfaranden, organisationer, tekniker och infrastrukturer, med hänsyn till den föreslagna dataskyddslagstiftningen.

| — | Klargöra definitionerna av ”nät- och informationssystem” i artikel 3.1 och ”incident” i artikel 3.4 samt i artikel 5.2 ersätta skyldigheten att inrätta en ”riskbedömningsplan” med ”inrättande och underhåll av en riskhanteringsram”. |
| --- | --- |

—

Klargöra definitionerna av ”nät- och informationssystem” i artikel 3.1 och ”incident” i artikel 3.4 samt i artikel 5.2 ersätta skyldigheten att inrätta en ”riskbedömningsplan” med ”inrättande och underhåll av en riskhanteringsram”.

| — | I artikel 1.6 förtydliga att behandlingen av personuppgifter är motiverad enligt artikel 7 e i direktiv 95/46/EG i den mån den är nödvändig för att tillgodose detta förslag till direktivs syfte av allmänintresse. Nödvändighets- och proportionalitetsprinciperna måste dock respekteras på vederbörligt sätt, så att endast uppgifter som är absolut nödvändiga för ändamålet får inhämtas och behandlas. |
| --- | --- |

—

I artikel 1.6 förtydliga att behandlingen av personuppgifter är motiverad enligt artikel 7 e i direktiv 95/46/EG i den mån den är nödvändig för att tillgodose detta förslag till direktivs syfte av allmänintresse. Nödvändighets- och proportionalitetsprinciperna måste dock respekteras på vederbörligt sätt, så att endast uppgifter som är absolut nödvändiga för ändamålet får inhämtas och behandlas.

| — | I artikel 14 fastställa de omständigheter under vilka en anmälan krävs samt anmälans innehåll och format, inklusive de typer av personuppgifter som ska anmälas och om anmälan och de styrkande handlingarna kommer att innehålla upplysningar om personuppgifter som påverkas av en specifik säkerhetsincident (som IP-adresser) eller ej, och i så fall i vilken utsträckning. Det är också nödvändigt att ta hänsyn till att behöriga myndigheter för nät- och informationssäkerhet endast har rätt att samla in och behandla personuppgifter i samband med en säkerhetsincident när det är absolut nödvändigt. Lämpliga garantier bör också anges i förslaget för att se till att de uppgifter som behandlas av behöriga myndigheter för nät- och informationssäkerhet skyddas på lämpligt sätt. |
| --- | --- |

—

I artikel 14 fastställa de omständigheter under vilka en anmälan krävs samt anmälans innehåll och format, inklusive de typer av personuppgifter som ska anmälas och om anmälan och de styrkande handlingarna kommer att innehålla upplysningar om personuppgifter som påverkas av en specifik säkerhetsincident (som IP-adresser) eller ej, och i så fall i vilken utsträckning. Det är också nödvändigt att ta hänsyn till att behöriga myndigheter för nät- och informationssäkerhet endast har rätt att samla in och behandla personuppgifter i samband med en säkerhetsincident när det är absolut nödvändigt. Lämpliga garantier bör också anges i förslaget för att se till att de uppgifter som behandlas av behöriga myndigheter för nät- och informationssäkerhet skyddas på lämpligt sätt.

| — | I artikel 14 klargöra att anmälan av incidenter i enlighet med artikel 14.2 bör gälla utan att det påverkar anmälningsskyldigheter avseende personuppgiftsbrott enligt den tillämpliga dataskyddslagstiftningen. De viktigaste aspekterna av förfarandet för samarbete mellan behöriga myndigheter för nät- och informationssäkerhet och dataskyddsmyndigheter i fall där en säkerhetsincident omfattar ett personuppgiftsbrott bör också anges i förslaget. |
| --- | --- |

—

I artikel 14 klargöra att anmälan av incidenter i enlighet med artikel 14.2 bör gälla utan att det påverkar anmälningsskyldigheter avseende personuppgiftsbrott enligt den tillämpliga dataskyddslagstiftningen. De viktigaste aspekterna av förfarandet för samarbete mellan behöriga myndigheter för nät- och informationssäkerhet och dataskyddsmyndigheter i fall där en säkerhetsincident omfattar ett personuppgiftsbrott bör också anges i förslaget.

| — | Ändra artikel 14.8 så att undantagandet av mikroföretag från anmälningsskyldigheten inte gäller för de operatörer som spelar en central roll i tillhandahållandet av informationssamhällets tjänster, till exempel med tanke på karaktären hos den information de behandlar (t.ex. biometriska uppgifter eller känsliga uppgifter). |
| --- | --- |

—

Ändra artikel 14.8 så att undantagandet av mikroföretag från anmälningsskyldigheten inte gäller för de operatörer som spelar en central roll i tillhandahållandet av informationssamhällets tjänster, till exempel med tanke på karaktären hos den information de behandlar (t.ex. biometriska uppgifter eller känsliga uppgifter).

| — | Lägga till bestämmelser i förslaget om hur ytterligare utbyte av personuppgifter av behöriga myndigheter för nät- och informationssäkerhet ska ske, för att se till att i) personuppgifter endast lämnas ut till mottagare om behandling krävs för att de ska kunna utföra sina arbetsuppgifter enligt en lämplig rättslig grund, och ii) att sådan information begränsas till vad som krävs för att de ska kunna utföra sina arbetsuppgifter. Man bör även överväga hur de enheter som lämnar uppgifter till nätverket för informationsutbyte garanterar att principen om ändamålsbegränsning efterlevs. |
| --- | --- |

—

Lägga till bestämmelser i förslaget om hur ytterligare utbyte av personuppgifter av behöriga myndigheter för nät- och informationssäkerhet ska ske, för att se till att i) personuppgifter endast lämnas ut till mottagare om behandling krävs för att de ska kunna utföra sina arbetsuppgifter enligt en lämplig rättslig grund, och ii) att sådan information begränsas till vad som krävs för att de ska kunna utföra sina arbetsuppgifter. Man bör även överväga hur de enheter som lämnar uppgifter till nätverket för informationsutbyte garanterar att principen om ändamålsbegränsning efterlevs.

| — | Ange tidsgränserna för lagring av personuppgifter för de ändamål som anges i förslaget till direktiv, i synnerhet vad gäller lagring av personuppgifter av behöriga myndigheter för nät- och informationssäkerhet, och inom samarbetsnätverkets säkra infrastruktur. |
| --- | --- |

—

Ange tidsgränserna för lagring av personuppgifter för de ändamål som anges i förslaget till direktiv, i synnerhet vad gäller lagring av personuppgifter av behöriga myndigheter för nät- och informationssäkerhet, och inom samarbetsnätverkets säkra infrastruktur.

| — | Påminna behöriga myndigheter för nät- och informationssäkerhet om deras skyldighet att lämna lämplig information till registrerade, till exempel genom att offentliggöra en integritetspolicy på sin webbplats. |
| --- | --- |

—

Påminna behöriga myndigheter för nät- och informationssäkerhet om deras skyldighet att lämna lämplig information till registrerade, till exempel genom att offentliggöra en integritetspolicy på sin webbplats.

| — | Lägga till en bestämmelse om den säkerhetsnivå som behöriga myndigheter för nät- och informationssäkerhet ska uppfylla med avseende på den information som samlas in, behandlas och utbyts. En hänvisning till säkerhetskraven i artikel 17 i direktiv 95/46/EG bör särskilt infogas när det gäller skydd av personuppgifter av behöriga myndigheter för nät- och informationssäkerhet. |
| --- | --- |

—

Lägga till en bestämmelse om den säkerhetsnivå som behöriga myndigheter för nät- och informationssäkerhet ska uppfylla med avseende på den information som samlas in, behandlas och utbyts. En hänvisning till säkerhetskraven i artikel 17 i direktiv 95/46/EG bör särskilt infogas när det gäller skydd av personuppgifter av behöriga myndigheter för nät- och informationssäkerhet.

| — | I artikel 9.2 klargöra att kriterierna för medlemsstaternas deltagande i det säkra informationsutbytessystemet bör vara utformade för att garantera en hög säkerhets- och beredskapsnivå hos alla deltagare i informationsutbytessystemen i alla skeden av behandlingen. Dessa kriterier bör omfatta lämpliga sekretess- och säkerhetsåtgärder i enlighet med artiklarna 16 och 17 i direktiv 95/46/EG och artiklarna 21 och 22 i förordning (EG) nr 45/2001. Kommissionen bör uttryckligen vara bunden av dessa kriterier för sitt deltagande som registeransvarig i det säkra informationsutbytessystemet. |
| --- | --- |

—

I artikel 9.2 klargöra att kriterierna för medlemsstaternas deltagande i det säkra informationsutbytessystemet bör vara utformade för att garantera en hög säkerhets- och beredskapsnivå hos alla deltagare i informationsutbytessystemen i alla skeden av behandlingen. Dessa kriterier bör omfatta lämpliga sekretess- och säkerhetsåtgärder i enlighet med artiklarna 16 och 17 i direktiv 95/46/EG och artiklarna 21 och 22 i förordning (EG) nr 45/2001. Kommissionen bör uttryckligen vara bunden av dessa kriterier för sitt deltagande som registeransvarig i det säkra informationsutbytessystemet.

| — | I artikel 9 lägga till en beskrivning av kommissionens och medlemsstaternas roller och ansvar för inrättandet, driften och underhållet av det säkra informationsutbytessystemet och fastställa att systemet bör utformas i enlighet med principerna för inbyggt uppgiftsskydd och uppgiftsskydd som standard. |
| --- | --- |

—

I artikel 9 lägga till en beskrivning av kommissionens och medlemsstaternas roller och ansvar för inrättandet, driften och underhållet av det säkra informationsutbytessystemet och fastställa att systemet bör utformas i enlighet med principerna för inbyggt uppgiftsskydd och uppgiftsskydd som standard.

| — | I artikel 13 lägga till en bestämmelse om att all överföring av personuppgifter till mottagare i länder utanför EU ska ske i enlighet med artiklarna 25 och 26 i direktiv 95/46/EG och artikel 9 i förordning (EG) nr 45/2001. |
| --- | --- |

—

I artikel 13 lägga till en bestämmelse om att all överföring av personuppgifter till mottagare i länder utanför EU ska ske i enlighet med artiklarna 25 och 26 i direktiv 95/46/EG och artikel 9 i förordning (EG) nr 45/2001.

Utfärdat i Bryssel den 14 juni 2013.

Peter HUSTINX

Europeiska datatillsynsmannen

---

(1)  JOIN(2013) 1 final.

1

(2)  COM(2013) 48 final.

2

---

| 4.2.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 32/23 |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 32/23

---

Sammanfattning av Europeiska datatillsynsmannens yttrande om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om tillnärmningen av medlemsstaternas varumärkeslagar (omarbetning) och förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 207/2009 om gemenskapsvarumärken

(Den fullständiga texten i detta yttrande finns på engelska, franska och tyska på Europeiska datatillsynsmannens webbplats http://www.edps.europa.eu)

2014/C 32/11

1.   Inledning

1.1   Samråd med Europeiska datatillsynsmannen

| 1. | Den 27 mars 2013 antog kommissionen två lagstiftningsförslag på varumärkesområdet: ett förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om tillnärmningen av medlemsstaternas varumärkeslagar (omarbetning) (1) och ett förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 207/2009 om gemenskapsvarumärken (2) (nedan gemensamt kallade förslagen). Förslagen översändes till Europeiska datatillsynsmannen samma dag. |
| --- | --- |

1.

Den 27 mars 2013 antog kommissionen två lagstiftningsförslag på varumärkesområdet: ett förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om tillnärmningen av medlemsstaternas varumärkeslagar (omarbetning) (1) och ett förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 207/2009 om gemenskapsvarumärken (2) (nedan gemensamt kallade förslagen). Förslagen översändes till Europeiska datatillsynsmannen samma dag.

| 2. | Europeiska datatillsynsmannen noterar att huvudsyftet med dessa förslag är att ytterligare harmonisera alla aspekter av materiella varumärkeslagar och procedurregler inom EU. Även om det vid första anblicken förefaller som om dessa förslag inte medför några större konsekvenser för uppgiftsskyddet, noterar datatillsynsmannen ändå att båda instrumenten innebär viss behandling av personuppgifter som kan påverka enskildas rätt till privatliv och uppgiftsskydd. Europeiska datatillsynsmannen beklagar därför att han inte rådfrågats informellt innan dessa förslag antogs. |
| --- | --- |

2.

Europeiska datatillsynsmannen noterar att huvudsyftet med dessa förslag är att ytterligare harmonisera alla aspekter av materiella varumärkeslagar och procedurregler inom EU. Även om det vid första anblicken förefaller som om dessa förslag inte medför några större konsekvenser för uppgiftsskyddet, noterar datatillsynsmannen ändå att båda instrumenten innebär viss behandling av personuppgifter som kan påverka enskildas rätt till privatliv och uppgiftsskydd. Europeiska datatillsynsmannen beklagar därför att han inte rådfrågats informellt innan dessa förslag antogs.

| 3. | I enlighet med artikel 28.2 i förordning (EG) nr 45/2001 vill datatillsynsmannen nedan belysa ett antal specifika frågor som förslagen väcker ur ett uppgiftsskyddsperspektiv. Europeiska datatillsynsmannen rekommenderar att en hänvisning till samrådet införs i förslagens förord. |
| --- | --- |

3.

I enlighet med artikel 28.2 i förordning (EG) nr 45/2001 vill datatillsynsmannen nedan belysa ett antal specifika frågor som förslagen väcker ur ett uppgiftsskyddsperspektiv. Europeiska datatillsynsmannen rekommenderar att en hänvisning till samrådet införs i förslagens förord.

1.2   Allmän bakgrund

| 4. | Det föreslagna direktivet syftar till att inom EU ytterligare harmonisera materiella regler rörande varumärken – inklusive klargöranden av rättigheter som är knutna till ett varumärke och de regler som är tillämpliga på kollektivmärken – men även förfarandeaspekter såsom registrering, avgifter och förfaranden rörande invändning, upphävande eller ogiltighetsförklaring av ett varumärke. Direktivet innehåller även bestämmelser som förbättrar det administrativa samarbetet mellan nationella centrala myndigheter för industriell äganderätt sinsemellan och med Europeiska unionens byrå för varumärken, mönster och modeller (artikel 52 och 53). |
| --- | --- |

4.

Det föreslagna direktivet syftar till att inom EU ytterligare harmonisera materiella regler rörande varumärken – inklusive klargöranden av rättigheter som är knutna till ett varumärke och de regler som är tillämpliga på kollektivmärken – men även förfarandeaspekter såsom registrering, avgifter och förfaranden rörande invändning, upphävande eller ogiltighetsförklaring av ett varumärke. Direktivet innehåller även bestämmelser som förbättrar det administrativa samarbetet mellan nationella centrala myndigheter för industriell äganderätt sinsemellan och med Europeiska unionens byrå för varumärken, mönster och modeller (artikel 52 och 53).

| 5. | Genom den föreslagna förordningen ändras den nuvarande rättsliga ramen för gemenskapsvarumärken som anges i förordning (EG) nr 207/2009. Kontoret för harmonisering i den inre marknaden byter namn till Europeiska unionens byrå för varumärken, mönster och modeller (nedan kallad byrån). I den föreslagna förordningen klargörs materiella regler och procedurregler för gemenskapsvarumärken. Den innebär också att byrån kan inrätta ett register och en elektronisk databas (artikel 87). I förordningen klargörs vidare byråns roll och uppgifter, särskilt vad gäller dess samarbete med nationella centrala myndigheter för industriell äganderätt inom EU (artikel 123). |
| --- | --- |

5.

Genom den föreslagna förordningen ändras den nuvarande rättsliga ramen för gemenskapsvarumärken som anges i förordning (EG) nr 207/2009. Kontoret för harmonisering i den inre marknaden byter namn till Europeiska unionens byrå för varumärken, mönster och modeller (nedan kallad byrån). I den föreslagna förordningen klargörs materiella regler och procedurregler för gemenskapsvarumärken. Den innebär också att byrån kan inrätta ett register och en elektronisk databas (artikel 87). I förordningen klargörs vidare byråns roll och uppgifter, särskilt vad gäller dess samarbete med nationella centrala myndigheter för industriell äganderätt inom EU (artikel 123).

3.   Slutsatser

| 27. | Även om dessa förslag rör harmonisering av materiella varumärkeslagar och procedurregler inom EU och vid en första anblick inte förefaller medföra några påtagliga konsekvenser för uppgiftsskyddet, innebär de ändå viss behandling av uppgifter som kan påverkar enskilda rätt till privatliv och uppgiftsskydd. |
| --- | --- |

27.

Även om dessa förslag rör harmonisering av materiella varumärkeslagar och procedurregler inom EU och vid en första anblick inte förefaller medföra några påtagliga konsekvenser för uppgiftsskyddet, innebär de ändå viss behandling av uppgifter som kan påverkar enskilda rätt till privatliv och uppgiftsskydd.

| 28. | Europeiska datatillsynsmannen betonar att när medlemsstaternas centrala myndigheter för industriell äganderätt och byrån i sitt arbete samlar in och behandlar personuppgifter måste det ske i enlighet med tillämplig uppgiftsskyddslagstiftning, framför allt de nationella lagar som genomför direktiv 95/46/EG och förordning (EG) nr 45/2001. |
| --- | --- |

28.

Europeiska datatillsynsmannen betonar att när medlemsstaternas centrala myndigheter för industriell äganderätt och byrån i sitt arbete samlar in och behandlar personuppgifter måste det ske i enlighet med tillämplig uppgiftsskyddslagstiftning, framför allt de nationella lagar som genomför direktiv 95/46/EG och förordning (EG) nr 45/2001.

| 29. | Vad gäller det föreslagna direktivet rekommenderar Europeiska datatillsynsmannen att man






  — | infogar en materiell regel som understryker att all behandling av personuppgifter som utförs av nationella myndigheter för industriell äganderätt måste följa tillämplig lagstiftning rörande uppgiftsskydd, särskilt nationella lagar som genomför direktiv 95/46/EG, och att man i ett skäl lägger till en hänvisning till den föreslagna förordningen om allmänt uppgiftsskydd, |
| --- | --- | --- |

29.

Vad gäller det föreslagna direktivet rekommenderar Europeiska datatillsynsmannen att man

—

infogar en materiell regel som understryker att all behandling av personuppgifter som utförs av nationella myndigheter för industriell äganderätt måste följa tillämplig lagstiftning rörande uppgiftsskydd, särskilt nationella lagar som genomför direktiv 95/46/EG, och att man i ett skäl lägger till en hänvisning till den föreslagna förordningen om allmänt uppgiftsskydd,

| — | i en materiell bestämmelse understryker att all behandling av personuppgifter inom byrån i samband med samarbete mellan nationella myndigheter och byrån måste följa de regler som anges i förordning (EG) nr 45/2001, |
| --- | --- |

—

i en materiell bestämmelse understryker att all behandling av personuppgifter inom byrån i samband med samarbete mellan nationella myndigheter och byrån måste följa de regler som anges i förordning (EG) nr 45/2001,

| — | i en materiell bestämmelse klargör huruvida de gemensamma eller anslutna databaserna och portalerna som planeras enligt artikel 52 och skäl 37 inkluderar behandling av personuppgifter, och även anger deras tillämpningsområde och syfte, särskilt huruvida de tillför ytterligare syften till de ursprungliga inom respektive databas och portal, och i så fall vilken rättslig grund dessa syften har, |
| --- | --- |

—

i en materiell bestämmelse klargör huruvida de gemensamma eller anslutna databaserna och portalerna som planeras enligt artikel 52 och skäl 37 inkluderar behandling av personuppgifter, och även anger deras tillämpningsområde och syfte, särskilt huruvida de tillför ytterligare syften till de ursprungliga inom respektive databas och portal, och i så fall vilken rättslig grund dessa syften har,

| — | i en materiell bestämmelse tydligt fastställer villkoren för utbyte av information via de gemensamma eller anslutna databaserna och portalerna, särskilt genom att fastställa godkänd mottagare av personuppgifter, typer av uppgifter, syftet med sådant utbyte och hur länge dessa uppgifter ska lagras i IT-systemen. |
| --- | --- |

—

i en materiell bestämmelse tydligt fastställer villkoren för utbyte av information via de gemensamma eller anslutna databaserna och portalerna, särskilt genom att fastställa godkänd mottagare av personuppgifter, typer av uppgifter, syftet med sådant utbyte och hur länge dessa uppgifter ska lagras i IT-systemen.

| 30. | Vad gäller den föreslagna förordningen rekommenderar Europeiska datatillsynsmannen att man






  — | anger villkoren för behandling av personuppgifter i registret och den elektroniska databasen i en materiell bestämmelse i förslaget och inte i delegerade akter, |
| --- | --- | --- |

30.

Vad gäller den föreslagna förordningen rekommenderar Europeiska datatillsynsmannen att man

—

anger villkoren för behandling av personuppgifter i registret och den elektroniska databasen i en materiell bestämmelse i förslaget och inte i delegerade akter,

| — | inför en materiell bestämmelse som specificerar typerna av personuppgifter som ska behandlas i registret och den elektroniska databasen, syftet med behandlingen, vilka kategorier mottagare som ska ges tillgång till uppgifterna (med angivande av vilka uppgifter), tidsfrister för hur länge uppgifterna får lagras och villkoren för information och utövande av rättigheter för personer som berörs av uppgifterna, |
| --- | --- |

—

inför en materiell bestämmelse som specificerar typerna av personuppgifter som ska behandlas i registret och den elektroniska databasen, syftet med behandlingen, vilka kategorier mottagare som ska ges tillgång till uppgifterna (med angivande av vilka uppgifter), tidsfrister för hur länge uppgifterna får lagras och villkoren för information och utövande av rättigheter för personer som berörs av uppgifterna,

| — | i artikel 123c klargör huruvida utbytet av information mellan byrån och nationella myndigheter skulle inkludera personuppgifter, och i så fall vilka. I förordningen bör även specificeras i) att utbyte av personuppgifter mellan byrån och nationella myndigheter måste genomföras i enlighet med tillämplig uppgiftsskyddslagstiftning, framför allt förordning (EG) nr 45/2001 när det gäller byråns behandling av uppgifter och direktiv 95/46/EG när det gäller nationella myndigheters behandling, ii) syftet med detta utbyte, särskilt huruvida det tillför ytterligare syften till de ursprungliga för respektive databas och portal och i så fall vilken rättslig grund dessa ytterligare syften har, och iii) typer av uppgifter som utbyts, de godkända mottagarna av dessa uppgifter och hur länge uppgifterna lagras i dessa IT-system, |
| --- | --- |

—

i artikel 123c klargör huruvida utbytet av information mellan byrån och nationella myndigheter skulle inkludera personuppgifter, och i så fall vilka. I förordningen bör även specificeras i) att utbyte av personuppgifter mellan byrån och nationella myndigheter måste genomföras i enlighet med tillämplig uppgiftsskyddslagstiftning, framför allt förordning (EG) nr 45/2001 när det gäller byråns behandling av uppgifter och direktiv 95/46/EG när det gäller nationella myndigheters behandling, ii) syftet med detta utbyte, särskilt huruvida det tillför ytterligare syften till de ursprungliga för respektive databas och portal och i så fall vilken rättslig grund dessa ytterligare syften har, och iii) typer av uppgifter som utbyts, de godkända mottagarna av dessa uppgifter och hur länge uppgifterna lagras i dessa IT-system,

| — | bedömer hur nödvändigt och proportionellt det är att röja personuppgifter i samband med offentliggörande av information som lagras i den elektroniska databasen. Om det är lagstiftarnas avsikt att göra det möjligt att offentliggöra personuppgifter för noggrant analyserade syften rekommenderar Europeiska datatillsynsmannen att uttryckliga bestämmelser om detta införs i den föreslagna förordningen. En materiell bestämmelse bör minst klargöra vilket slag av personuppgifter som kan offentliggöras och vilket syftet med offentliggörandet är, |
| --- | --- |

—

bedömer hur nödvändigt och proportionellt det är att röja personuppgifter i samband med offentliggörande av information som lagras i den elektroniska databasen. Om det är lagstiftarnas avsikt att göra det möjligt att offentliggöra personuppgifter för noggrant analyserade syften rekommenderar Europeiska datatillsynsmannen att uttryckliga bestämmelser om detta införs i den föreslagna förordningen. En materiell bestämmelse bör minst klargöra vilket slag av personuppgifter som kan offentliggöras och vilket syftet med offentliggörandet är,

| — | i en materiell bestämmelse klargör huruvida samarbetet inkluderar offentliggörande av domstolsavgöranden rörande varumärken. I så fall bör den materiella bestämmelsen innehålla villkor för när domstolsavgöranden får offentliggöras. I detta hänseende rekommenderar Europeiska datatillsynsmannen att om byrån och/eller nationella centrala myndigheter för industriell äganderätt offentliggör domstolsavgöranden på internet bör detta ske under förutsättning att indexering av domstolsavgöranden (och personuppgifter i dessa) på externa sökmotorer på internet är tekniskt förbjudet, eller annars att det bör övervägas om offentliggörandet ska ske utan angivande av namn. |
| --- | --- |

—

i en materiell bestämmelse klargör huruvida samarbetet inkluderar offentliggörande av domstolsavgöranden rörande varumärken. I så fall bör den materiella bestämmelsen innehålla villkor för när domstolsavgöranden får offentliggöras. I detta hänseende rekommenderar Europeiska datatillsynsmannen att om byrån och/eller nationella centrala myndigheter för industriell äganderätt offentliggör domstolsavgöranden på internet bör detta ske under förutsättning att indexering av domstolsavgöranden (och personuppgifter i dessa) på externa sökmotorer på internet är tekniskt förbjudet, eller annars att det bör övervägas om offentliggörandet ska ske utan angivande av namn.

Utfärdat i Bryssel den 11 juli 2013.

Giovanni BUTTARELLI

Biträdande Europeisk datatillsynsman

---

(1)  COM(2013) 162 final.

1

(2)  COM(2013) 161 final.

2

---

| 4.2.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 32/25 |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 32/25

---

Sammanfattning av Europeiska datatillsynsmannens yttrande om förslaget till förordning om inrättande av ett system för in- och utresa och förslaget till förordning om ett program för registrerade resenärer

(Den fullständiga texten i detta yttrande finns på engelska, franska och tyska på Europeiska datatillsynsmannens webbplats http://www.edps.europa.eu)

2014/C 32/12

I.   Inledning

I.1   Samråd med Europeiska datatillsynsmannen

| 1. | Den 28 februari 2013 antog kommissionen följande förslag (nedan kallade förslagen).






  — | Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett system för in- och utresa, som har till syfte att registrera in- och utreseuppgifter för tredjelandsmedborgare som passerar EU-medlemsstaternas yttre gränser (nedan kallat förslaget om ett system för in- och utresa) (1). |
| --- | --- | --- |

1.

Den 28 februari 2013 antog kommissionen följande förslag (nedan kallade förslagen).

—

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett system för in- och utresa, som har till syfte att registrera in- och utreseuppgifter för tredjelandsmedborgare som passerar EU-medlemsstaternas yttre gränser (nedan kallat förslaget om ett system för in- och utresa) (1).

| — | Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett program för registrerade resenärer (nedan kallat förslaget om ett program för registrerade resenärer) (2). |
| --- | --- |

—

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett program för registrerade resenärer (nedan kallat förslaget om ett program för registrerade resenärer) (2).

| — | Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 562/2006 vad gäller användningen av systemet för in- och utresa och programmet för registrerade resenärer (nedan kallat ändringsförslaget) (3). |
| --- | --- |

—

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 562/2006 vad gäller användningen av systemet för in- och utresa och programmet för registrerade resenärer (nedan kallat ändringsförslaget) (3).

| 2. | Förslagen skickades till Europeiska datatillsynsmannen för samråd samma dag. Innan förslagen antogs fick Europeiska datatillsynsmannen möjlighet att lämna informella synpunkter till kommissionen. |
| --- | --- |

2.

Förslagen skickades till Europeiska datatillsynsmannen för samråd samma dag. Innan förslagen antogs fick Europeiska datatillsynsmannen möjlighet att lämna informella synpunkter till kommissionen.

| 3. | Europeiska datatillsynsmannen välkomnar den uttryckliga hänvisningen till det aktuella samrådet i ingressen i både förslaget om ett system för in- och utresa och förslaget om ett program för registrerade resenärer. |
| --- | --- |

3.

Europeiska datatillsynsmannen välkomnar den uttryckliga hänvisningen till det aktuella samrådet i ingressen i både förslaget om ett system för in- och utresa och förslaget om ett program för registrerade resenärer.

I.2   Bakgrund

| 4. | I sitt meddelande ”Att förbereda nästa steg i utvecklingen av Europeiska unionens gränsförvaltning” från 2008 föreslår kommissionen nya verktyg för den framtida förvaltningen av unionens gränser, bland annat ett system för in- och utresa (nedan kallat systemet för in och utresa) för elektronisk registrering av uppgifter om in- och utresa för tredjelandsmedborgare, och ett program för registrerade resenärer för att underlätta gränsövergången för resenärer med ärligt uppsåt (nedan kallat programmet för registrerade resenärer). Kommissionen undersökte också möjligheterna att införa ett elektroniskt system för resetillstånd (ESTA) för tredjelandsmedborgare som inte omfattas av viseringskrav. |
| --- | --- |

4.

I sitt meddelande ”Att förbereda nästa steg i utvecklingen av Europeiska unionens gränsförvaltning” från 2008 föreslår kommissionen nya verktyg för den framtida förvaltningen av unionens gränser, bland annat ett system för in- och utresa (nedan kallat systemet för in och utresa) för elektronisk registrering av uppgifter om in- och utresa för tredjelandsmedborgare, och ett program för registrerade resenärer för att underlätta gränsövergången för resenärer med ärligt uppsåt (nedan kallat programmet för registrerade resenärer). Kommissionen undersökte också möjligheterna att införa ett elektroniskt system för resetillstånd (ESTA) för tredjelandsmedborgare som inte omfattas av viseringskrav.

| 5. | Dessa förslag fick stöd av Europeiska rådet i december 2009 genom Stockholmsprogrammet (4). I sitt meddelande om smart gränsförvaltning från 2011 (5) ansåg kommissionen emellertid att man borde avskriva tanken på att inrätta ett elektroniskt system för resetillstånd, eftersom ”den eventuella förbättringen av medlemsstaternas säkerhet varken motiverar insamling av personuppgifter i denna omfattning, kostnaderna eller påverkan på de internationella förbindelserna” (6). Kommissionen meddelade dessutom att den hade för avsikt att lägga fram förslag till ett in- och utresesystem samt ett program för registrerade resenärer under första halvåret 2012. |
| --- | --- |

5.

Dessa förslag fick stöd av Europeiska rådet i december 2009 genom Stockholmsprogrammet (4). I sitt meddelande om smart gränsförvaltning från 2011 (5) ansåg kommissionen emellertid att man borde avskriva tanken på att inrätta ett elektroniskt system för resetillstånd, eftersom ”den eventuella förbättringen av medlemsstaternas säkerhet varken motiverar insamling av personuppgifter i denna omfattning, kostnaderna eller påverkan på de internationella förbindelserna” (6). Kommissionen meddelade dessutom att den hade för avsikt att lägga fram förslag till ett in- och utresesystem samt ett program för registrerade resenärer under första halvåret 2012.

| 6. | Därefter begärde Europeiska rådet vid sitt möte i juni 2011 att man snabbt skulle gå vidare med arbetet med ”smarta gränser”, och efterlyste införandet av ett in- och utresesystem samt ett program för registrerade resenärer (7). |
| --- | --- |

6.

Därefter begärde Europeiska rådet vid sitt möte i juni 2011 att man snabbt skulle gå vidare med arbetet med ”smarta gränser”, och efterlyste införandet av ett in- och utresesystem samt ett program för registrerade resenärer (7).

| 7. | Artikel 29-arbetsgruppen lämnade synpunkter på kommissionens meddelande om smart gränsförvaltning, som föregick förslagen, i en skrivelse till kommissionsledamot Cecilia Malmström av den 12 juni 2012 (8). Mer nyligen, den 6 juni 2013, antog arbetsgruppen ett yttrande där den ifrågasätter nödvändigheten av det smarta gränspaketet (9). |
| --- | --- |

7.

Artikel 29-arbetsgruppen lämnade synpunkter på kommissionens meddelande om smart gränsförvaltning, som föregick förslagen, i en skrivelse till kommissionsledamot Cecilia Malmström av den 12 juni 2012 (8). Mer nyligen, den 6 juni 2013, antog arbetsgruppen ett yttrande där den ifrågasätter nödvändigheten av det smarta gränspaketet (9).

| 8. | Detta yttrande bygger på dessa ståndpunkter och även på ett tidigare yttrande från Europeiska datatillsynsmannen (10) om kommissionens meddelande om migration från 2011 (11) och hans preliminära synpunkter (12) på tre meddelanden om gränsförvaltning (2008) (13). Yttrandet bygger likaså på bidrag från Europeiska datatillsynsmannens rundabordsdiskussion om det smarta gränspaketet och dess följder för dataskyddet (14). |
| --- | --- |

8.

Detta yttrande bygger på dessa ståndpunkter och även på ett tidigare yttrande från Europeiska datatillsynsmannen (10) om kommissionens meddelande om migration från 2011 (11) och hans preliminära synpunkter (12) på tre meddelanden om gränsförvaltning (2008) (13). Yttrandet bygger likaså på bidrag från Europeiska datatillsynsmannens rundabordsdiskussion om det smarta gränspaketet och dess följder för dataskyddet (14).

I.3   Syftet med förslagen

| 9. | Syftet med förslaget om ett system för in- och utresa anges i artikel 4 i förordningen. Förslaget har till syfte att förbättra förvaltningen av de yttre gränserna, stärka kampen mot irreguljär invandring, förbättra genomförandet av den integrerade gränsförvaltningsstrategin och samarbetet mellan gräns- och immigrationsmyndigheterna. Genom förslaget inrättas ett system för att






  a) | förbättra kontrollerna vid gränsövergångsställen vid de yttre gränserna och bekämpa irreguljär invandring, |
| --- | --- | --- |

9.

Syftet med förslaget om ett system för in- och utresa anges i artikel 4 i förordningen. Förslaget har till syfte att förbättra förvaltningen av de yttre gränserna, stärka kampen mot irreguljär invandring, förbättra genomförandet av den integrerade gränsförvaltningsstrategin och samarbetet mellan gräns- och immigrationsmyndigheterna. Genom förslaget inrättas ett system för att

a)

förbättra kontrollerna vid gränsövergångsställen vid de yttre gränserna och bekämpa irreguljär invandring,

| b) | beräkna längden på den tillåtna vistelsen för tredjelandsmedborgare som beviljats inresa för en kortare vistelse och kontrollera att denna tidslängd respekteras, |
| --- | --- |

b)

beräkna längden på den tillåtna vistelsen för tredjelandsmedborgare som beviljats inresa för en kortare vistelse och kontrollera att denna tidslängd respekteras,

| c) | vara till hjälp vid identifiering av personer som inte uppfyller, eller inte längre uppfyller, villkoren för inresa till och vistelse inom medlemsstaternas territorium, |
| --- | --- |

c)

vara till hjälp vid identifiering av personer som inte uppfyller, eller inte längre uppfyller, villkoren för inresa till och vistelse inom medlemsstaternas territorium,

| d) | sätta medlemsstaternas nationella myndigheter i stånd att identifiera de personer som överskridit den tillåtna vistelsen så att de kan vidta lämpliga åtgärder, |
| --- | --- |

d)

sätta medlemsstaternas nationella myndigheter i stånd att identifiera de personer som överskridit den tillåtna vistelsen så att de kan vidta lämpliga åtgärder,

| e) | samla in statistik om tredjelandsmedborgares in- och utresor i syfte att genomföra statistiska analyser. |
| --- | --- |

e)

samla in statistik om tredjelandsmedborgares in- och utresor i syfte att genomföra statistiska analyser.

| 10. | Systemet bör bidra till att kontrollera tillåtna vistelser genom att gränskontrolltjänstemännen och resenärerna snabbt får exakt information. Det nya systemet kommer att ersätta det nuvarande långsamma och otillförlitliga systemen med manuell stämpling av pass och effektiviserar gränsförvaltningen (15). |
| --- | --- |

10.

Systemet bör bidra till att kontrollera tillåtna vistelser genom att gränskontrolltjänstemännen och resenärerna snabbt får exakt information. Det nya systemet kommer att ersätta det nuvarande långsamma och otillförlitliga systemen med manuell stämpling av pass och effektiviserar gränsförvaltningen (15).

| 11. | Genom att biometriska uppgifter lagras kommer systemet också att vara till hjälp vid identifiering av personer som inte uppfyller, eller inte längre uppfyller, villkoren för inresa till och vistelse inom EU, särskilt om personerna i fråga saknar identitetshandlingar. Dessutom kommer systemet för in- och utresa att ge en exakt bild av reseflödena och av antalet personer som stannar längre än sin lagliga vistelse, vilket i sin tur möjliggör ett evidensbaserat tillvägagångssätt, till exempel vad gäller viseringskrav. Den statistik som anges i artikel 4 används för detta sista syfte. |
| --- | --- |

11.

Genom att biometriska uppgifter lagras kommer systemet också att vara till hjälp vid identifiering av personer som inte uppfyller, eller inte längre uppfyller, villkoren för inresa till och vistelse inom EU, särskilt om personerna i fråga saknar identitetshandlingar. Dessutom kommer systemet för in- och utresa att ge en exakt bild av reseflödena och av antalet personer som stannar längre än sin lagliga vistelse, vilket i sin tur möjliggör ett evidensbaserat tillvägagångssätt, till exempel vad gäller viseringskrav. Den statistik som anges i artikel 4 används för detta sista syfte.

| 12. | Systemet för in- och utresa skulle utgöra grunden för programmet för registrerade resenärer, vars syfte är att underlätta gränspassagen för utvalda tredjelandsmedborgare som reser ofta. Registrerade resenärer skulle ha en informationsbärare med en id-kod som skulle läsas av vid ankomst och avresa vid gränsen genom en automatisk kontroll. Uppgifterna i informationsbäraren, fingeravtryck och i tillämpliga fall viseringsnumret skulle jämföras med de uppgifter som lagras i centralkatalogen och i andra databaser. Om alla kontroller ger positivt resultat kan resenären passera genom den automatiska kontrollen. Annars får resenären hjälp av en gränskontrolltjänsteman. |
| --- | --- |

12.

Systemet för in- och utresa skulle utgöra grunden för programmet för registrerade resenärer, vars syfte är att underlätta gränspassagen för utvalda tredjelandsmedborgare som reser ofta. Registrerade resenärer skulle ha en informationsbärare med en id-kod som skulle läsas av vid ankomst och avresa vid gränsen genom en automatisk kontroll. Uppgifterna i informationsbäraren, fingeravtryck och i tillämpliga fall viseringsnumret skulle jämföras med de uppgifter som lagras i centralkatalogen och i andra databaser. Om alla kontroller ger positivt resultat kan resenären passera genom den automatiska kontrollen. Annars får resenären hjälp av en gränskontrolltjänsteman.

| 13. | Syftet med ändringsförslaget är slutligen att anpassa förordning (EG) nr 562/2006 om en gemenskapskodex om gränspassage för personer (nedan kallad kodex om Schengengränserna) till de nya förslagen om ett system för in- och utresa och ett program för registrerade resenärer. |
| --- | --- |

13.

Syftet med ändringsförslaget är slutligen att anpassa förordning (EG) nr 562/2006 om en gemenskapskodex om gränspassage för personer (nedan kallad kodex om Schengengränserna) till de nya förslagen om ett system för in- och utresa och ett program för registrerade resenärer.

I.4   Yttrandets sammanhang och struktur

| 14. | Projektet att utveckla ett elektroniskt system för att kontrollera in- och utresor inom EU:s territorium är inte nytt, och flera meddelanden från kommissionen som nämns ovan har banat väg för de förslag som nu analyseras. Det smarta gränspaketet bör därför bedömas mot bakgrund av denna utveckling. Följande faktorer bör särskilt beaktas: |
| --- | --- |

14.

Projektet att utveckla ett elektroniskt system för att kontrollera in- och utresor inom EU:s territorium är inte nytt, och flera meddelanden från kommissionen som nämns ovan har banat väg för de förslag som nu analyseras. Det smarta gränspaketet bör därför bedömas mot bakgrund av denna utveckling. Följande faktorer bör särskilt beaktas:

| 15. | I Stockholmsprogrammet väljer kommissionen det strategiska tillvägagångssättet att analysera behovet av att utveckla en europeisk modell för informationsutbyte som grundas på en utvärdering av befintliga instrument. Detta ska i sin tur grundas på ett starkt dataskyddssystem, ett väl inriktat system för uppgiftsinsamling och en rationalisering av de olika verktygen, bland annat inrättande av en verksamhetsplan för stora it-system. I Stockholmsprogrammet erinras om behovet av fortsatt överensstämmelse mellan genomförandet och hanteringen av de olika informationsverktygen och strategin för skydd av personuppgifter och verksamhetsplanen för inrättande av storskaliga it-system (16). |
| --- | --- |

15.

I Stockholmsprogrammet väljer kommissionen det strategiska tillvägagångssättet att analysera behovet av att utveckla en europeisk modell för informationsutbyte som grundas på en utvärdering av befintliga instrument. Detta ska i sin tur grundas på ett starkt dataskyddssystem, ett väl inriktat system för uppgiftsinsamling och en rationalisering av de olika verktygen, bland annat inrättande av en verksamhetsplan för stora it-system. I Stockholmsprogrammet erinras om behovet av fortsatt överensstämmelse mellan genomförandet och hanteringen av de olika informationsverktygen och strategin för skydd av personuppgifter och verksamhetsplanen för inrättande av storskaliga it-system (16).

| 16. | En heltäckande analys är ännu mer nödvändig med tanke på befintliga storskaliga it-system och deras vidareutveckling och genomförande, till exempel Eurodac (17), VIS (18) and SIS II (19). Ett system för smart gränsförvaltning är ett ytterligare verktyg för att samla in enorma mängder personuppgifter för gränskontroller. Detta övergripande synsätt har nyligen bekräftats av rådet (rättsliga och inrikes frågor), som betonade behovet av att ta lärdom från erfarenheten med SIS, särskilt när det gäller kostnadsökningarna (20). Europeiska datatillsynsmannen har också påpekat att ”en europeisk informationsmodell inte ska förstås på grundval av tekniska hänsynstaganden”, med tanke på de näst intill obegränsade möjligheter som erbjuds genom ny teknik. Information bör endast behandlas på grundval av konkreta säkerhetsbehov (21). |
| --- | --- |

16.

En heltäckande analys är ännu mer nödvändig med tanke på befintliga storskaliga it-system och deras vidareutveckling och genomförande, till exempel Eurodac (17), VIS (18) and SIS II (19). Ett system för smart gränsförvaltning är ett ytterligare verktyg för att samla in enorma mängder personuppgifter för gränskontroller. Detta övergripande synsätt har nyligen bekräftats av rådet (rättsliga och inrikes frågor), som betonade behovet av att ta lärdom från erfarenheten med SIS, särskilt när det gäller kostnadsökningarna (20). Europeiska datatillsynsmannen har också påpekat att ”en europeisk informationsmodell inte ska förstås på grundval av tekniska hänsynstaganden”, med tanke på de näst intill obegränsade möjligheter som erbjuds genom ny teknik. Information bör endast behandlas på grundval av konkreta säkerhetsbehov (21).

| 17. | Analysen av systemet för in- och utresa och programmet för registrerade resenärer ur integritets- och dataskyddssynvinkel måste göras mot bakgrund av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (22) (nedan kallad stadgan), särskilt artiklarna 7 och 8. I artikel 7, som liknar artikel 8 i Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (23), fastställs en allmän rätt till respekt för privatliv och familjeliv, och individen skyddas mot inblandning av offentliga myndigheter, medan artikel 8 i stadgan ger individen rätten att hans eller hennes personuppgifter endast får behandlas enligt vissa fastställda villkor. Dessa två synsätt är både olika och kompletterande. Det smarta gränspaketet kommer att bedömas mot dessa två perspektiv. |
| --- | --- |

17.

Analysen av systemet för in- och utresa och programmet för registrerade resenärer ur integritets- och dataskyddssynvinkel måste göras mot bakgrund av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (22) (nedan kallad stadgan), särskilt artiklarna 7 och 8. I artikel 7, som liknar artikel 8 i Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (23), fastställs en allmän rätt till respekt för privatliv och familjeliv, och individen skyddas mot inblandning av offentliga myndigheter, medan artikel 8 i stadgan ger individen rätten att hans eller hennes personuppgifter endast får behandlas enligt vissa fastställda villkor. Dessa två synsätt är både olika och kompletterande. Det smarta gränspaketet kommer att bedömas mot dessa två perspektiv.

| 18. | Detta yttrande inriktas främst på förslaget om ett system för in- och utresa eftersom det är mest relevant när det gäller integritets- och dataskydd. Yttrandet är strukturerat på följande sätt:






  — | Avsnitt II innehåller en allmän utvärdering av systemet för in- och utresa, som inriktas på efterlevnaden av artiklarna 7 och 8 i stadgan. |
| --- | --- | --- |

18.

Detta yttrande inriktas främst på förslaget om ett system för in- och utresa eftersom det är mest relevant när det gäller integritets- och dataskydd. Yttrandet är strukturerat på följande sätt:

—

Avsnitt II innehåller en allmän utvärdering av systemet för in- och utresa, som inriktas på efterlevnaden av artiklarna 7 och 8 i stadgan.

| — | Avsnitt III innehåller synpunkter på mer specifika bestämmelser för systemet för in- och utresa om behandling av biometriska uppgifter och brottsbekämpande myndigheters tillgång. |
| --- | --- |

—

Avsnitt III innehåller synpunkter på mer specifika bestämmelser för systemet för in- och utresa om behandling av biometriska uppgifter och brottsbekämpande myndigheters tillgång.

| — | I avsnitt IV lämnas synpunkter på andra frågor som uppstår i samband med systemet för in- och utresa. |
| --- | --- |

—

I avsnitt IV lämnas synpunkter på andra frågor som uppstår i samband med systemet för in- och utresa.

| — | Avsnitt V inriktas på programmet för registrering av resenärer. |
| --- | --- |

—

Avsnitt V inriktas på programmet för registrering av resenärer.

| — | Avsnitt VI handlar om behovet av ytterligare dataskyddsgarantier. |
| --- | --- |

—

Avsnitt VI handlar om behovet av ytterligare dataskyddsgarantier.

| — | I avsnitt VII anges slutsatserna. |
| --- | --- |

—

I avsnitt VII anges slutsatserna.

VII.   Slutsatser

| 102. | Syftet med det smarta gränspaketet är att skapa ett nytt storskaligt it-system för att komplettera de befintliga gränskontrollsystemen. Lagligheten hos detta system bör utvärderas mot bakgrund av principerna i stadgan, särskilt artikel 7 om rätten till respekt för privatliv och familjeliv och artikel 8 om skydd av personuppgifter, i syfte att inte bara bedöma om det nya systemet utgör ett intrång i de grundläggande rättigheterna, utan även de dataskyddsgarantier som anges i förslagen. |
| --- | --- |

102.

Syftet med det smarta gränspaketet är att skapa ett nytt storskaligt it-system för att komplettera de befintliga gränskontrollsystemen. Lagligheten hos detta system bör utvärderas mot bakgrund av principerna i stadgan, särskilt artikel 7 om rätten till respekt för privatliv och familjeliv och artikel 8 om skydd av personuppgifter, i syfte att inte bara bedöma om det nya systemet utgör ett intrång i de grundläggande rättigheterna, utan även de dataskyddsgarantier som anges i förslagen.

| 103. | Ur detta perspektiv bekräftar Europeiska datatillsynsmannen att det föreslagna systemet för in- och utresa utgör ett intrång i rätten till respekt för privatliv och familjeliv. Europeiska datatillsynsmannen välkomnar visserligen de garantier som ges i förslagen och erkänner kommissionens insatser i detta avseende, men drar slutsatsen att nödvändighet ändå är den avgörande frågan: Systemets kostnad/effektivitet står på spel, inte bara i ekonomiska termer utan även med avseende på de grundläggande rättigheterna i allmänhet, med tanke på de befintliga systemen och gränspolitiska åtgärderna. |
| --- | --- |

103.

Ur detta perspektiv bekräftar Europeiska datatillsynsmannen att det föreslagna systemet för in- och utresa utgör ett intrång i rätten till respekt för privatliv och familjeliv. Europeiska datatillsynsmannen välkomnar visserligen de garantier som ges i förslagen och erkänner kommissionens insatser i detta avseende, men drar slutsatsen att nödvändighet ändå är den avgörande frågan: Systemets kostnad/effektivitet står på spel, inte bara i ekonomiska termer utan även med avseende på de grundläggande rättigheterna i allmänhet, med tanke på de befintliga systemen och gränspolitiska åtgärderna.

| 104. | Europeiska datatillsynsmannen lämnar följande rekommendationer med avseende på systemet för in- och utresa:






  — | Systemets nödvändighet och proportionalitet kan endast bedömas positivt i enlighet med artikel 7 i stadgan efter det att en tydlig EU-politik för hantering av personer som överskridit den tillåtna vistelsen har inrättats och systemet utvärderats i ett mer övergripande sammanhang när det gäller befintliga storskaliga it-system. |
| --- | --- | --- |

104.

Europeiska datatillsynsmannen lämnar följande rekommendationer med avseende på systemet för in- och utresa:

—

Systemets nödvändighet och proportionalitet kan endast bedömas positivt i enlighet med artikel 7 i stadgan efter det att en tydlig EU-politik för hantering av personer som överskridit den tillåtna vistelsen har inrättats och systemet utvärderats i ett mer övergripande sammanhang när det gäller befintliga storskaliga it-system.

| — | Dataskyddsprinciperna bör förbättras på följande sätt i enlighet med artikel 8 i stadgan:






  — | Syftena bör vara begränsade och systemets utformning bör inte utesluta en framtida bedömning av möjligheterna att brottsbekämpande myndigheter får tillgång till uppgifter från systemet för in- och utresa. |
| --- | --- | --- |

—

Dataskyddsprinciperna bör förbättras på följande sätt i enlighet med artikel 8 i stadgan:

—

Syftena bör vara begränsade och systemets utformning bör inte utesluta en framtida bedömning av möjligheterna att brottsbekämpande myndigheter får tillgång till uppgifter från systemet för in- och utresa.

| — | De registrerades rättigheter bör förstärkas, särskilt med avseende på rätten till information och tillgång till rättslig prövning, med tanke på behovet av särskilda garantier rörande automatiska beslut som fattas i samband med beräkningar av längden av vistelser. |
| --- | --- |

—

De registrerades rättigheter bör förstärkas, särskilt med avseende på rätten till information och tillgång till rättslig prövning, med tanke på behovet av särskilda garantier rörande automatiska beslut som fattas i samband med beräkningar av längden av vistelser.

| — | Tillsynen bör kompletteras med en tydlig behörighetsfördelning på nationell nivå för att se till att de registrerade kan utöva sina rättigheter i förhållande till den behöriga myndigheten. |
| --- | --- |

—

Tillsynen bör kompletteras med en tydlig behörighetsfördelning på nationell nivå för att se till att de registrerade kan utöva sina rättigheter i förhållande till den behöriga myndigheten.

| — | Användningen av biometriska uppgifter bör vara föremål för en riktad konsekvensbedömning, och om detta anses vara nödvändigt bör behandlingen av sådana uppgifter omfattas av särskilda garantier för registreringsprocessen, precisionsnivån och behovet av ett reservförfarande. Europeiska datatillsynsmannen ställer sig dessutom starkt tveksam till insamlingen av tio fingeravtryck i stället för två eller fyra, vilket i alla händelser är tillräckligt för kontrolländamål. |
| --- | --- |

—

Användningen av biometriska uppgifter bör vara föremål för en riktad konsekvensbedömning, och om detta anses vara nödvändigt bör behandlingen av sådana uppgifter omfattas av särskilda garantier för registreringsprocessen, precisionsnivån och behovet av ett reservförfarande. Europeiska datatillsynsmannen ställer sig dessutom starkt tveksam till insamlingen av tio fingeravtryck i stället för två eller fyra, vilket i alla händelser är tillräckligt för kontrolländamål.

| — | Skälen till att överföringen av uppgifter från systemet för in- och utresa till tredjeländer är nödvändigt för tredjelandsmedborgares återvändande bör underbyggas. |
| --- | --- |

—

Skälen till att överföringen av uppgifter från systemet för in- och utresa till tredjeländer är nödvändigt för tredjelandsmedborgares återvändande bör underbyggas.

| 105. | Programmet för registrering av resenärer ger inte upphov till samma väsentliga frågor när det gäller intrång i de grundläggande rättigheter som systemet för in- och utresa, men Europeiska datatillsynsmannen vill ändå uppmärksamma lagstiftaren på följande aspekter:






  — | Systemets frivilliga karaktär är bekräftad, men samtycke bör endast anses utgöra en giltig rättslig grund för behandling av uppgifter om det ges fritt, vilket innebär att programmet för registrering av resenärer inte bör vara det enda möjliga alternativet till långa köer och administrativa bördor. |
| --- | --- | --- |

105.

Programmet för registrering av resenärer ger inte upphov till samma väsentliga frågor när det gäller intrång i de grundläggande rättigheter som systemet för in- och utresa, men Europeiska datatillsynsmannen vill ändå uppmärksamma lagstiftaren på följande aspekter:

—

Systemets frivilliga karaktär är bekräftad, men samtycke bör endast anses utgöra en giltig rättslig grund för behandling av uppgifter om det ges fritt, vilket innebär att programmet för registrering av resenärer inte bör vara det enda möjliga alternativet till långa köer och administrativa bördor.

| — | Risker för diskriminering bör förebyggas. Det enorma antalet resenärer som inte reser tillräckligt ofta för att registreras eller de resenärer vars fingeravtryck är oläsliga bör inte de facto anses tillhöra en kategori med ”högre risk”. |
| --- | --- |

—

Risker för diskriminering bör förebyggas. Det enorma antalet resenärer som inte reser tillräckligt ofta för att registreras eller de resenärer vars fingeravtryck är oläsliga bör inte de facto anses tillhöra en kategori med ”högre risk”.

| — | Kontrollprocessen för registrering bör grundas på selektiv åtkomst till tydligt identifierade databaser. |
| --- | --- |

—

Kontrollprocessen för registrering bör grundas på selektiv åtkomst till tydligt identifierade databaser.

| 106. | Med avseende på säkerhetsaspekterna anser Europeiska datatillsynsmannen att en kontinuitetsplan för verksamheten och riskhanteringsmetoder för informationssäkerhet bör utformas för att bedöma och prioritera risker för både systemet för in- och utresa och programmet för registrering av resenärer. Dessutom bör byrån och medlemsstaterna föra ett nära samarbete. |
| --- | --- |

106.

Med avseende på säkerhetsaspekterna anser Europeiska datatillsynsmannen att en kontinuitetsplan för verksamheten och riskhanteringsmetoder för informationssäkerhet bör utformas för att bedöma och prioritera risker för både systemet för in- och utresa och programmet för registrering av resenärer. Dessutom bör byrån och medlemsstaterna föra ett nära samarbete.

Utfärdat i Bryssel den 18 juli 2013.

Peter HUSTINX

Europeiska datatillsynsmannen

---

(1)  COM (2013) 95 final.

1

(2)  COM (2013) 97 final.

2

(3)  COM (2013) 96 final.

3

(4)  ”Ett öppet och säkert Europa i medborgarnas tjänst och för deras skydd” (EUT C 115, 4.5.2010, s. 1).

4

(5)  Kommissionens meddelande till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén av den 25 oktober 2011 om smart gränsförvaltning – valmöjligheter och framtida handlingsalternativ.

5

(6)  Kommissionens meddelande om smart gränsförvaltning som citeras ovan, s. 7.

6

(7)  EUCO 23/11.

7

(8)  Artikel 29-arbetsgruppen, som inrättades i enlighet med direktiv 95/46/EG, består av en företrädare för varje nationell datatillsynsmyndighet, Europeiska datatillsynsmannen och en företrädare för kommissionen. Den har rådgivande status och agerar oberoende. Arbetsgruppens skrivelse av den 12 juni 2012 till Cecilia Malmöström om smart gränsförvaltning finns på http://ec.europa.eu/justice/data-protection/article-29/documentation/other-document/files/2012/20120612_letter_to_malmstrom_smart-borders_en.pdf

8

(9)  Artikel 29-arbetsgruppen, yttrande 05/2013 om smart gränsförvaltning. http://ec.europa.eu/justice/data-protection/article-29/documentation/opinion-recommendation/files/2013/wp206_en.pdf

9

(10)  Yttrande från Europeiska datatillsynsmannen av den 7 juli 2011, finns på http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/Consultation/Opinions/2011/11-07-07_Migration_SV.pdf

10

(11)  Kommissionens meddelande till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén av den 4 maj 2011 om smart gränsförvaltning – valmöjligheter och framtida handlingsalternativ.

11

(12)  Yttrande från Europeiska datatillsynsmannen av den 3 mars 2008, finns på http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/Consultation/Comments/2008/08-03-03_Comments_border_package_EN.pdf

12

(13)  Meddelanden från kommissionen till Europaparlamentet rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén ”Att förbereda nästa steg i utvecklingen av Europeiska unionens gränsförvaltning” (KOM(2008) 69 slutlig), om undersökning av möjligheterna att inrätta ett europeiskt gränsövervakningssystem (Eurosur) (KOM(2008) 68 slutlig) och rapport om utvärderingen och den framtida utvecklingen av Frontex (KOM(2008) 67 slutlig).

13

(14)  Europeiska datatillsynsmannens rundabordsdiskussion om det smarta gränspaketet och dess följder för dataskyddet, Bryssel den 10 april 2013. Mötesplats: EDPS-byggnaden, Rue Montoyer 30, Bryssel. Se sammanfattning på: http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/EDPS/PressNews/Events/2013/13-04-10_Summary_smart_borders_final_EN.pdf

14

(15)  Se motiveringen i förslaget om ett system för in- och utresa.

15

(16)  Stockholmsprogrammet – Ett öppet och säkert Europa i medborgarnas tjänst och för deras skydd (EUT C 115, 4.5.2010, s. 1).

16

(17)  Se Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 603/2013 av den 26 juni 2013 om inrättande av Eurodac för jämförelse av fingeravtryck för en effektiv tillämpning av förordning (EU) nr 604/2013 om kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som är ansvarig för att pröva en ansökan om internationellt skydd som en tredjelandsmedborgare eller en statslös person har lämnat in i någon medlemsstat och för när medlemsstaternas brottsbekämpande myndigheter begär jämförelser med Eurodacuppgifter för brottsbekämpande ändamål, samt om ändring av förordning (EU) nr 1077/2011 om inrättande av en Europeisk byrå för den operativa förvaltningen av stora it-system inom området frihet, säkerhet och rättvisa (EUT L 180, 29.6.2013, s. 1).

17

(18)  Se Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 767/2008 av den 9 juli 2008 om informationssystemet för viseringar (VIS) och utbytet mellan medlemsstaterna av uppgifter om viseringar för kortare vistelse (VIS-förordningen) (EUT L 218, 13.8.2008, s. 60).

18

(19)  Se Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1987/2006 av den 20 december 2006 om inrättande, drift och användning av andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) (EUT L 381, 28.12.2006, s. 4).

19

(20)  Se rådsdokument nr 8018/13, skrivelse från ordförandeskapet för kommittén för strategiska frågor om invandring, gränser och asyl/gemensamma kommittén (EU, Island, Liechtenstein, Norge och Schweiz) av den 28 mars 2013 om det smarta gränspaketet. http://www.statewatch.org/news/2013/apr/eu-council-smart-borders-8018-13.pdf

20

(21)  Yttrande från Europeiska datatillsynsmannen av den 10 juli 2009 om kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet om ett område med frihet, säkerhet och rättvisa i allmänhetens tjänst (EUT C 276, 17.11.2009, s. 8).

21

(22)  EUT C 83, 30.3.2010, s. 389.

22

(23)  Europarådet, ETS nr 5, 4.11.1950.

23

---

V Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

| 4.2.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 32/30 |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 32/30

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende COMP/M.7144 – Apollo/Fondo de Garantía de Depósitos de Entidades de Crédito/Synergy)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(Text av betydelse för EES)

2014/C 32/13

| 1. | Kommissionen mottog den 24 januari 2014 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1) genom vilken dotterbolag till Apollo Management LP (Apollo, Förenta staterna) och Fondo de Garantía de Depósitos de Entidades de Crédito (FGD, Spanien) på det sätt som avses i artikel 3.1 b i EG:s koncentrationsförordning förvärvar gemensam kontroll över företaget Synergy Industry and Technology SA (Synergy, Spanien) genom förvärv av aktier. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen mottog den 24 januari 2014 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1) genom vilken dotterbolag till Apollo Management LP (Apollo, Förenta staterna) och Fondo de Garantía de Depósitos de Entidades de Crédito (FGD, Spanien) på det sätt som avses i artikel 3.1 b i EG:s koncentrationsförordning förvärvar gemensam kontroll över företaget Synergy Industry and Technology SA (Synergy, Spanien) genom förvärv av aktier.

| 2. | De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:






  — | Apollo: förvaltning av investeringsfonder som investerar i företag som bedriver verksamhet runt om i världen, bl.a. i följande sektorer: kemikalier, metaller, papper, förpackningar, kryssningar, logistik, |
| --- | --- | --- |

2.

De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:

—

Apollo: förvaltning av investeringsfonder som investerar i företag som bedriver verksamhet runt om i världen, bl.a. i följande sektorer: kemikalier, metaller, papper, förpackningar, kryssningar, logistik,

| — | FGD: fond som finansieras av banker för privatpersoner och mindre företag (retail banks), kooperativa banker, sparbanker och den spanska centralbanken och garanterar tillgodohavanden i spanska banker, |
| --- | --- |

—

FGD: fond som finansieras av banker för privatpersoner och mindre företag (retail banks), kooperativa banker, sparbanker och den spanska centralbanken och garanterar tillgodohavanden i spanska banker,

| — | Synergy: holdingbolag för Aernnovakoncernen (framställning av komponenter till luft- och rymdfarkoster) och andelsägare i Aeroblade SA och Orisol Corporación Energética SA. |
| --- | --- |

—

Synergy: holdingbolag för Aernnovakoncernen (framställning av komponenter till luft- och rymdfarkoster) och andelsägare i Aeroblade SA och Orisol Corporación Energética SA.

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av EG:s koncentrationsförordning, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt EG:s koncentrationsförordning (2). |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av EG:s koncentrationsförordning, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt EG:s koncentrationsförordning (2).

| 4. | Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax (+32 22964301), per e-post till COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller per post, med angivande av referens COMP/M.7144 – Apollo/Fondo de Garantía de Depósitos de Entidades de Crédito/Synergy, till:





  Europeiska kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registratorskontoret ”Företagskoncentrationer och -fusioner” |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax (+32 22964301), per e-post till COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller per post, med angivande av referens COMP/M.7144 – Apollo/Fondo de Garantía de Depósitos de Entidades de Crédito/Synergy, till:

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registratorskontoret ”Företagskoncentrationer och -fusioner”

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (EG:s koncentrationsförordning).

(2)  EUT C 366, 14.12.2013, s. 5 (Tillkännagivande om ett förenklat förfarande).

---