# Úřední věstník C 32/2014

| | ISSN 1977-0863
  doi:10.3000/19770863.C_2014.032.ces |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 32 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 574. února 2014 |

ISSN 1977-0863

doi:10.3000/19770863.C_2014.032.ces

Úřední věstník

Evropské unie

C 32

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 574. února 2014

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | II   Sdělení |
| | SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE |
| | Evropská komise |
| 2014/C 032/01 | Bez námitek k navrhovanému spojení (Případ COMP/M.7111 – Mitsui/ArcelorMittal Gonvarri Brasil Produtos Siderúrgicos/M Steel Comércio de Produtos Siderúrgicos) (
  1
  ) | 1 |
| 2014/C 032/02 | Bez námitek k navrhovanému spojení (Případ COMP/M.7112 – Sigma Alimentos/Campofrio) (
  1
  ) | 1 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

II   Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

2014/C 032/01

Bez námitek k navrhovanému spojení (Případ COMP/M.7111 – Mitsui/ArcelorMittal Gonvarri Brasil Produtos Siderúrgicos/M Steel Comércio de Produtos Siderúrgicos) (
  1
  )

1

1

2014/C 032/02

Bez námitek k navrhovanému spojení (Případ COMP/M.7112 – Sigma Alimentos/Campofrio) (
  1
  )

1

1

| | IV   Informace |
| --- | --- |
| | INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE |
| | Rada |
| 2014/C 032/03 | Závěry Rady o přínosu sportu k hospodářství EU, zejména pokud jde o řešení nezaměstnanosti mladých lidí a o jejich sociální začleňování | 2 |
| 2014/C 032/04 | Závěry Rady a zástupců vlád členských států zasedajících v Radě o svobodě a pluralitě sdělovacích prostředků v digitálním prostředí | 6 |
| | Evropská komise |
| 2014/C 032/05 | Úroková míra použitá Evropskou centrální bankou pro hlavní refinanční operace: 0,25 % 1. února 2014 – Směnné kurzy vůči euru | 8 |
| | Evropský inspektor ochrany údajů |
| 2014/C 032/06 | Shrnutí stanoviska evropského inspektora ochrany údajů k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o předcházení zneužití finančního systému k praní peněz a financování terorismu a k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o informacích o plátci doprovázejících převody peněžních prostředků | 9 |
| 2014/C 032/07 | Shrnutí stanoviska evropského inspektora ochrany údajů k návrhu rozhodnutí Rady o uzavření dohody mezi Evropskou unií a Ruskou federací o prekursorech drog | 13 |
| 2014/C 032/08 | Shrnutí stanoviska evropského inspektora ochrany údajů ke sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě s názvem Posílení spolupráce při prosazování práva v EU: Evropský model pro výměnu informací (EIXM) | 15 |
| 2014/C 032/09 | Shrnutí stanoviska evropského inspektora ochrany údajů k pozměněnému návrhu směrnice o průhlednosti opatření upravujících ceny humánních léčivých přípravků a jejich začlenění do oblasti působnosti veřejných systémů zdravotního pojištění, který předkládá Komise | 17 |
| 2014/C 032/10 | Shrnutí stanoviska evropského inspektora ochrany údajů ke společnému sdělení Komise a vysoké představitelky Evropské unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku nazvanému Strategie kybernetické bezpečnosti Evropské unie: Otevřený, bezpečný a chráněný kyberprostor a k návrhu Komise na směrnici o opatřeních k zajištění vysoké společné úrovně bezpečnosti sítí a informací v Unii | 19 |
| 2014/C 032/11 | Shrnutí stanoviska evropského inspektora ochrany údajů k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se sbližují právní předpisy členských států o ochranných známkách (přepracované znění), a k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 207/2009 o ochranné známce Společenství | 23 |
| 2014/C 032/12 | Shrnutí stanoviska evropského inspektora ochrany údajů k návrhu nařízení, kterým se zřizuje systém vstupu/výstupu (EES), a návrhu nařízení, kterým se zřizuje program registrovaných cestujících (RTP) | 25 |

IV   Informace

INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Rada

2014/C 032/03

Závěry Rady o přínosu sportu k hospodářství EU, zejména pokud jde o řešení nezaměstnanosti mladých lidí a o jejich sociální začleňování

2

2014/C 032/04

Závěry Rady a zástupců vlád členských států zasedajících v Radě o svobodě a pluralitě sdělovacích prostředků v digitálním prostředí

6

Evropská komise

2014/C 032/05

Úroková míra použitá Evropskou centrální bankou pro hlavní refinanční operace: 0,25 % 1. února 2014 – Směnné kurzy vůči euru

8

Evropský inspektor ochrany údajů

2014/C 032/06

Shrnutí stanoviska evropského inspektora ochrany údajů k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o předcházení zneužití finančního systému k praní peněz a financování terorismu a k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o informacích o plátci doprovázejících převody peněžních prostředků

9

2014/C 032/07

Shrnutí stanoviska evropského inspektora ochrany údajů k návrhu rozhodnutí Rady o uzavření dohody mezi Evropskou unií a Ruskou federací o prekursorech drog

13

2014/C 032/08

Shrnutí stanoviska evropského inspektora ochrany údajů ke sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě s názvem Posílení spolupráce při prosazování práva v EU: Evropský model pro výměnu informací (EIXM)

15

2014/C 032/09

Shrnutí stanoviska evropského inspektora ochrany údajů k pozměněnému návrhu směrnice o průhlednosti opatření upravujících ceny humánních léčivých přípravků a jejich začlenění do oblasti působnosti veřejných systémů zdravotního pojištění, který předkládá Komise

17

2014/C 032/10

Shrnutí stanoviska evropského inspektora ochrany údajů ke společnému sdělení Komise a vysoké představitelky Evropské unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku nazvanému Strategie kybernetické bezpečnosti Evropské unie: Otevřený, bezpečný a chráněný kyberprostor a k návrhu Komise na směrnici o opatřeních k zajištění vysoké společné úrovně bezpečnosti sítí a informací v Unii

19

2014/C 032/11

Shrnutí stanoviska evropského inspektora ochrany údajů k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se sbližují právní předpisy členských států o ochranných známkách (přepracované znění), a k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 207/2009 o ochranné známce Společenství

23

2014/C 032/12

Shrnutí stanoviska evropského inspektora ochrany údajů k návrhu nařízení, kterým se zřizuje systém vstupu/výstupu (EES), a návrhu nařízení, kterým se zřizuje program registrovaných cestujících (RTP)

25

| | V   Oznámení |
| --- | --- |
| | ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE |
| | Evropská komise |
| 2014/C 032/13 | Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc COMP/M.7144 – Apollo/Fondo de Garantía de Depósitos de Entidades de Crédito/Synergy) – Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem (
  1
  ) | 30 |

V   Oznámení

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

Evropská komise

2014/C 032/13

Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc COMP/M.7144 – Apollo/Fondo de Garantía de Depósitos de Entidades de Crédito/Synergy) – Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem (
  1
  )

1

30

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

II Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

| 4.2.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 32/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 32/1

---

Bez námitek k navrhovanému spojení

(Případ COMP/M.7111 – Mitsui/ArcelorMittal Gonvarri Brasil Produtos Siderúrgicos/M Steel Comércio de Produtos Siderúrgicos)

(Text s významem pro EHP)

2014/C 32/01

Dne 29. ledna 2014 se Komise rozhodla nevznášet proti výše uvedenému oznámenému spojení námitky a prohlásit jej za slučitelné se společným trhem. Základem tohoto rozhodnutí je ustanovení čl. 6 odst. 1 písm. b) nařízení Rady (ES) č. 139/2004. Úplné znění rozhodnutí je k dispozici pouze v angličtině a bude zveřejněno poté, co z něj budou odstraněny případné skutečnosti, jež mají povahu obchodního tajemství. Znění tohoto rozhodnutí bude k dispozici:

| — | v oddílu týkajícím se spojení podniků na internetových stránkách Komise věnovaných hospodářské soutěži (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Tato internetová stránka umožňuje vyhledávat jednotlivá rozhodnutí o spojení podniků, a to podle společnosti, čísla případu, data a indexu hospodářského odvětví, |
| --- | --- |

—

v oddílu týkajícím se spojení podniků na internetových stránkách Komise věnovaných hospodářské soutěži (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Tato internetová stránka umožňuje vyhledávat jednotlivá rozhodnutí o spojení podniků, a to podle společnosti, čísla případu, data a indexu hospodářského odvětví,

| — | v elektronické podobě na internetových stránkách EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) pod číslem 32014M7111. Stránky EUR-Lex umožňují přístup k evropskému právu po internetu. |
| --- | --- |

—

v elektronické podobě na internetových stránkách EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) pod číslem 32014M7111. Stránky EUR-Lex umožňují přístup k evropskému právu po internetu.

---

| 4.2.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 32/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 32/1

---

Bez námitek k navrhovanému spojení

(Případ COMP/M.7112 – Sigma Alimentos/Campofrio)

(Text s významem pro EHP)

2014/C 32/02

Dne 29. ledna 2014 se Komise rozhodla nevznášet proti výše uvedenému oznámenému spojení námitky a prohlásit jej za slučitelné se společným trhem. Základem tohoto rozhodnutí je ustanovení čl. 6 odst. 1 písm. b) nařízení Rady (ES) č. 139/2004. Úplné znění rozhodnutí je k dispozici pouze v angličtině a bude zveřejněno poté, co z něj budou odstraněny případné skutečnosti, jež mají povahu obchodního tajemství. Znění tohoto rozhodnutí bude k dispozici:

| — | v oddílu týkajícím se spojení podniků na internetových stránkách Komise věnovaných hospodářské soutěži (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Tato internetová stránka umožňuje vyhledávat jednotlivá rozhodnutí o spojení podniků, a to podle společnosti, čísla případu, data a indexu hospodářského odvětví, |
| --- | --- |

—

v oddílu týkajícím se spojení podniků na internetových stránkách Komise věnovaných hospodářské soutěži (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Tato internetová stránka umožňuje vyhledávat jednotlivá rozhodnutí o spojení podniků, a to podle společnosti, čísla případu, data a indexu hospodářského odvětví,

| — | v elektronické podobě na internetových stránkách EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) pod číslem 32014M7112. Stránky EUR-Lex umožňují přístup k evropskému právu po internetu. |
| --- | --- |

—

v elektronické podobě na internetových stránkách EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) pod číslem 32014M7112. Stránky EUR-Lex umožňují přístup k evropskému právu po internetu.

---

IV Informace

INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Rada

| 4.2.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 32/2 |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 32/2

---

Závěry Rady o přínosu sportu k hospodářství EU, zejména pokud jde o řešení nezaměstnanosti mladých lidí a o jejich sociální začleňování

2014/C 32/03

RADA A ZÁSTUPCI VLÁD ČLENSKÝCH STÁTŮ ZASEDAJÍCÍ V RADĚ,

I.   SE ZŘETELEM K ZÁVAŽNOSTI PROBLÉMU NEZAMĚSTNANOSTI MLADÝCH LIDÍ V EVROPĚ A JEHO DŮSLEDKŮ:

| 1. | Nezaměstnanost mladých lidí představuje i nadále jednu z hlavních výzev, jimž EU a její členské státy čelí. V srpnu roku 2013 dosáhla míra nezaměstnanosti mladých lidí v 28 členských státech EU hodnoty 23,3 % (1), přičemž mezi členskými státy i mezi regiony uvnitř jednotlivých členských států byly zaznamenány výrazné rozdíly (2). |
| --- | --- |

1.

Nezaměstnanost mladých lidí představuje i nadále jednu z hlavních výzev, jimž EU a její členské státy čelí. V srpnu roku 2013 dosáhla míra nezaměstnanosti mladých lidí v 28 členských státech EU hodnoty 23,3 % (1), přičemž mezi členskými státy i mezi regiony uvnitř jednotlivých členských států byly zaznamenány výrazné rozdíly (2).

| 2. | Mladí lidé byli zasaženi hospodářskou krizí nepřiměřeně tvrdě. Míra nezaměstnanosti mladých lidí ve všech členských státech obecně značně převyšuje míru nezaměstnanosti jiných věkových skupin. Ve srovnání s celkovou mírou nezaměstnanosti byla na konci roku 2012 míra nezaměstnanosti mladých lidí 2,6 krát vyšší (3). |
| --- | --- |

2.

Mladí lidé byli zasaženi hospodářskou krizí nepřiměřeně tvrdě. Míra nezaměstnanosti mladých lidí ve všech členských státech obecně značně převyšuje míru nezaměstnanosti jiných věkových skupin. Ve srovnání s celkovou mírou nezaměstnanosti byla na konci roku 2012 míra nezaměstnanosti mladých lidí 2,6 krát vyšší (3).

| 3. | Tento vývoj má závažné důsledky nejen pro dotčené osoby, nýbrž i pro společnost a pro hospodářství v širším měřítku. Dlouhodobá nezaměstnanost může prohlubovat marginalizaci, jež vede k chudobě a většímu riziku sociálního vyloučení. Existují i závažná rizika na úrovni komunit, neboť neúčast na trhu práce může u některých mladých lidí vést k rezignaci na účast v občanské společnosti a potenciálně vést k další sociální fragmentaci. |
| --- | --- |

3.

Tento vývoj má závažné důsledky nejen pro dotčené osoby, nýbrž i pro společnost a pro hospodářství v širším měřítku. Dlouhodobá nezaměstnanost může prohlubovat marginalizaci, jež vede k chudobě a většímu riziku sociálního vyloučení. Existují i závažná rizika na úrovni komunit, neboť neúčast na trhu práce může u některých mladých lidí vést k rezignaci na účast v občanské společnosti a potenciálně vést k další sociální fragmentaci.

| 4. | Mezi nejzávažnější problémy, s nimiž se mladí lidé v Evropě musejí v důsledku krize vyrovnávat, patří nedostatek pracovních míst a chybějící profesní zkušenosti. Kromě toho se prohlubuje nesoulad mezi kvalifikacemi, jež někteří zaměstnavatelé požadují, a kvalifikacemi, jimiž mnoho potenciálních pracovníků disponuje. |
| --- | --- |

4.

Mezi nejzávažnější problémy, s nimiž se mladí lidé v Evropě musejí v důsledku krize vyrovnávat, patří nedostatek pracovních míst a chybějící profesní zkušenosti. Kromě toho se prohlubuje nesoulad mezi kvalifikacemi, jež někteří zaměstnavatelé požadují, a kvalifikacemi, jimiž mnoho potenciálních pracovníků disponuje.

II.   PŘIPOMÍNAJÍCE, ŽE EVROPSKÁ RADA:

| 5. | uznala, že boj proti nezaměstnanosti mladých lidí představuje „zvláštní a bezprostřední cíl“, a vyzdvihla, že je nezbytné věnovat „náležitou pozornost zapojení skupin zranitelných mladých lidí, které čelí zvláštním výzvám, do trhu práce“ (4). |
| --- | --- |

5.

uznala, že boj proti nezaměstnanosti mladých lidí představuje „zvláštní a bezprostřední cíl“, a vyzdvihla, že je nezbytné věnovat „náležitou pozornost zapojení skupin zranitelných mladých lidí, které čelí zvláštním výzvám, do trhu práce“ (4).

III.   VYZDVIHUJÍ POTENCIÁL SPORTU, POKUD JDE O ŘEŠENÍ TĚCHTO VÝZEV:

| 6. | Provozováním sportu mladí lidé získávají specifické osobní i profesní dovednosti a kompetence, které posilují jejich zaměstnatelnost. Patří sem osvojení schopnosti učit se, sociální a občanské kompetence, jakož i dovednosti v oblastech vedení, komunikace, týmové práce, kázně, tvořivosti a podnikavosti. Prostřednictvím sportu lze rovněž získávat odborné znalosti a dovednosti v oblastech jako marketing, management, veřejný pořádek a veřejná bezpečnost. Všemi těmito dovednostmi a kompetencemi je aktivně podporováno zapojení mladých lidí do vzdělávání, odborné přípravy a zaměstnání, jakož i jejich rozvoj a postup v těchto oblastech, a to způsoby, jež jsou relevantní a použitelné z hlediska trhu práce a jež jsou ceněny a vyhledávány zaměstnavateli. |
| --- | --- |

6.

Provozováním sportu mladí lidé získávají specifické osobní i profesní dovednosti a kompetence, které posilují jejich zaměstnatelnost. Patří sem osvojení schopnosti učit se, sociální a občanské kompetence, jakož i dovednosti v oblastech vedení, komunikace, týmové práce, kázně, tvořivosti a podnikavosti. Prostřednictvím sportu lze rovněž získávat odborné znalosti a dovednosti v oblastech jako marketing, management, veřejný pořádek a veřejná bezpečnost. Všemi těmito dovednostmi a kompetencemi je aktivně podporováno zapojení mladých lidí do vzdělávání, odborné přípravy a zaměstnání, jakož i jejich rozvoj a postup v těchto oblastech, a to způsoby, jež jsou relevantní a použitelné z hlediska trhu práce a jež jsou ceněny a vyhledávány zaměstnavateli.

| 7. | Organizace, správa a uskutečňování sportovních činností jsou v Evropě tradičně založeny na dobrovolné angažovanosti. Podle průzkumu Eurobarometru z roku 2011 (5) téměř čtvrtina osob zapojených do dobrovolných činností (24 %) působí v oblasti sportu. Dobrovolnictví v oblasti sportu, zejména na místní úrovni a v klubech, představuje významnou hodnotu z hlediska sociálního, hospodářského i demokratického. |
| --- | --- |

7.

Organizace, správa a uskutečňování sportovních činností jsou v Evropě tradičně založeny na dobrovolné angažovanosti. Podle průzkumu Eurobarometru z roku 2011 (5) téměř čtvrtina osob zapojených do dobrovolných činností (24 %) působí v oblasti sportu. Dobrovolnictví v oblasti sportu, zejména na místní úrovni a v klubech, představuje významnou hodnotu z hlediska sociálního, hospodářského i demokratického.

| 8. | Sport je otevřený všem a nezná kulturních ani socio-ekonomických hranic. Je typický svým mezinárodním charakterem a motivuje k účasti široký a různorodý okruh osob. Sportovní činnosti jsou tudíž ideálním prostředkem integrace minoritních a marginalizovaných skupin. Sport navozuje pozitivní emoce a může významným způsobem přispět ke smyslu pro soudržnost, čímž může komunitám zajistit stabilitu, soudržnost a pokojný život. |
| --- | --- |

8.

Sport je otevřený všem a nezná kulturních ani socio-ekonomických hranic. Je typický svým mezinárodním charakterem a motivuje k účasti široký a různorodý okruh osob. Sportovní činnosti jsou tudíž ideálním prostředkem integrace minoritních a marginalizovaných skupin. Sport navozuje pozitivní emoce a může významným způsobem přispět ke smyslu pro soudržnost, čímž může komunitám zajistit stabilitu, soudržnost a pokojný život.

| 9. | Odvětví sportu, zahrnující dobrovolné činnosti v oblasti sportu, představuje měřitelnou a významnou hospodářskou a sociální hodnotu v ekonomikách jednotlivých států. Množí se důkazy o tom, že sport významně přispívá k evropskému hospodářství a je významným hybatelem růstu a zaměstnanosti a zároveň zajišťuje sociální soudržnost a blahobyt, čímž zřetelně přispívá k plnění cílů strategie Evropa 2020 (6). |
| --- | --- |

9.

Odvětví sportu, zahrnující dobrovolné činnosti v oblasti sportu, představuje měřitelnou a významnou hospodářskou a sociální hodnotu v ekonomikách jednotlivých států. Množí se důkazy o tom, že sport významně přispívá k evropskému hospodářství a je významným hybatelem růstu a zaměstnanosti a zároveň zajišťuje sociální soudržnost a blahobyt, čímž zřetelně přispívá k plnění cílů strategie Evropa 2020 (6).

| 10. | Podle nedávné studie, jež byla provedena v celé EU a byla věnována hospodářskému růstu a zaměstnanosti v EU (7), činí podíl sportu v EU na přidané hodnotě 1,76 % (8). Podíl zaměstnanosti související se sportem dosahuje v EU hodnoty 2,12 %. Vezmeme-li v úvahu multiplikační účinky, zvýší se podíl sportu dokonce na 2,98 % celkové hrubé přidané hodnoty v EU. Podle uvedené studie je tudíž podíl sportu na evropské přidané hodnotě srovnatelný s podílem zemědělství, lesnictví a rybolovu dohromady, přičemž každé šedesáté euro vyprodukované a vydělané v EU má souvislost se sportem. |
| --- | --- |

10.

Podle nedávné studie, jež byla provedena v celé EU a byla věnována hospodářskému růstu a zaměstnanosti v EU (7), činí podíl sportu v EU na přidané hodnotě 1,76 % (8). Podíl zaměstnanosti související se sportem dosahuje v EU hodnoty 2,12 %. Vezmeme-li v úvahu multiplikační účinky, zvýší se podíl sportu dokonce na 2,98 % celkové hrubé přidané hodnoty v EU. Podle uvedené studie je tudíž podíl sportu na evropské přidané hodnotě srovnatelný s podílem zemědělství, lesnictví a rybolovu dohromady, přičemž každé šedesáté euro vyprodukované a vydělané v EU má souvislost se sportem.

| 11. | Sport je stabilním hospodářským odvětvím. Úrovně účasti zůstávají během různých fází hospodářského cyklu relativně beze změn. Oblast sportu je strukturována na základě systému sportovních akcí a činností pořádaných sportovními organizacemi od místní úrovně až po úroveň nejvyšší. Popularita těchto akcí, zejména u mladých lidí, neklesá ani v případě obtížné hospodářské situace. Sportovní akce jako takové mohou být sice proměnlivou hospodářskou situací zasaženy, avšak rámec sportovních akcí a sportovních činností zůstává stabilní. |
| --- | --- |

11.

Sport je stabilním hospodářským odvětvím. Úrovně účasti zůstávají během různých fází hospodářského cyklu relativně beze změn. Oblast sportu je strukturována na základě systému sportovních akcí a činností pořádaných sportovními organizacemi od místní úrovně až po úroveň nejvyšší. Popularita těchto akcí, zejména u mladých lidí, neklesá ani v případě obtížné hospodářské situace. Sportovní akce jako takové mohou být sice proměnlivou hospodářskou situací zasaženy, avšak rámec sportovních akcí a sportovních činností zůstává stabilní.

| 12. | Odvětví sportu zajišťuje potenciál pro tvorbu pracovních míst a podporu místního hospodářského rozvoje díky budování a údržbě sportovišť, pořádání sportovních akcí, tržním aktivitám podniků poskytujících zboží a služby, jež se sportem souvisejí, jakož i prostřednictvím souvisejících činností v jiných odvětvích. Je-li infrastruktura pro účely sportovních akcí a činností (na místní úrovni) pečlivě plánována tak, aby byla multifunkční a měla jasnou vizi svého budoucího funkčního určení, může napomoci ke stabilizaci a posílení hospodářství. |
| --- | --- |

12.

Odvětví sportu zajišťuje potenciál pro tvorbu pracovních míst a podporu místního hospodářského rozvoje díky budování a údržbě sportovišť, pořádání sportovních akcí, tržním aktivitám podniků poskytujících zboží a služby, jež se sportem souvisejí, jakož i prostřednictvím souvisejících činností v jiných odvětvích. Je-li infrastruktura pro účely sportovních akcí a činností (na místní úrovni) pečlivě plánována tak, aby byla multifunkční a měla jasnou vizi svého budoucího funkčního určení, může napomoci ke stabilizaci a posílení hospodářství.

| 13. | Sportovní odvětví má „přesahové“ účinky na další odvětví. Sportovní akce a soutěže mají obecně pozitivní dopad na odvětví, jako jsou cestovní ruch, kultura, doprava, sdělovací prostředky, veřejná infrastruktura atd. Kromě toho mají i potenciál budovat v lidech pocit sounáležitosti a soudržnosti a zprostředkovávat společný prožitek úspěchu. Sport tudíž může významně přispívat k usnadnění úsilí EU o překonání stávajících hospodářských potíží. |
| --- | --- |

13.

Sportovní odvětví má „přesahové“ účinky na další odvětví. Sportovní akce a soutěže mají obecně pozitivní dopad na odvětví, jako jsou cestovní ruch, kultura, doprava, sdělovací prostředky, veřejná infrastruktura atd. Kromě toho mají i potenciál budovat v lidech pocit sounáležitosti a soudržnosti a zprostředkovávat společný prožitek úspěchu. Sport tudíž může významně přispívat k usnadnění úsilí EU o překonání stávajících hospodářských potíží.

IV.   VYZDVIHUJÍ NÁSLEDUJÍCÍ POLITICKÁ SDĚLENÍ:

| 14. | S ohledem na význam sportu z hlediska hospodářství a na možnosti, jež toto odvětví poskytuje mladým lidem – včetně zvláště zranitelných a znevýhodněných –, pokud jde o získávání užitečných dovedností a znalostí, může sport hrát významnou roli při řešení naléhavého problému nezaměstnanosti mladých lidí a poskytnout podnět pro hospodářskou obnovu. V zájmu řešení výzev uvedených výše je zapotřebí celé řady opatření a zapojení různých zúčastněných stran. |
| --- | --- |

14.

S ohledem na význam sportu z hlediska hospodářství a na možnosti, jež toto odvětví poskytuje mladým lidem – včetně zvláště zranitelných a znevýhodněných –, pokud jde o získávání užitečných dovedností a znalostí, může sport hrát významnou roli při řešení naléhavého problému nezaměstnanosti mladých lidí a poskytnout podnět pro hospodářskou obnovu. V zájmu řešení výzev uvedených výše je zapotřebí celé řady opatření a zapojení různých zúčastněných stran.

| 15. | Účast na dobrovolných činnostech nenahrazuje placené zaměstnání, avšak může občanům zprostředkovávat nové dovednosti, a pozitivně tak přispívat k jejich zaměstnatelnosti a posilovat jejich pocit sounáležitosti se společností. Účast mladých lidí na sportu, zejména na místní úrovni, rozvíjí jejich klíčové osobní dovednosti a kompetence, ať již se mladí lidé sportovní akce účastní jako sportovci, pořadatelé nebo organizátoři. Dobrovolné činnosti v odvětví sportu jakožto způsob neformálního a informálního učení napomáhají mladým lidem při osvojování dovedností a kompetencí, které doplňují formální vzdělávání. |
| --- | --- |

15.

Účast na dobrovolných činnostech nenahrazuje placené zaměstnání, avšak může občanům zprostředkovávat nové dovednosti, a pozitivně tak přispívat k jejich zaměstnatelnosti a posilovat jejich pocit sounáležitosti se společností. Účast mladých lidí na sportu, zejména na místní úrovni, rozvíjí jejich klíčové osobní dovednosti a kompetence, ať již se mladí lidé sportovní akce účastní jako sportovci, pořadatelé nebo organizátoři. Dobrovolné činnosti v odvětví sportu jakožto způsob neformálního a informálního učení napomáhají mladým lidem při osvojování dovedností a kompetencí, které doplňují formální vzdělávání.

| 16. | Sport vytváří prostředí, kde si mladí lidé mohou tyto dovednosti zdokonalovat, a zlepšovat tak svoji zaměstnatelnost a budoucí produktivitu, a to v době, kdy jsou podmínky trhu práce extrémně obtížné, pracovní příležitosti vzácné a možnosti rozvoje profesních dovedností během zaměstnání omezené. |
| --- | --- |

16.

Sport vytváří prostředí, kde si mladí lidé mohou tyto dovednosti zdokonalovat, a zlepšovat tak svoji zaměstnatelnost a budoucí produktivitu, a to v době, kdy jsou podmínky trhu práce extrémně obtížné, pracovní příležitosti vzácné a možnosti rozvoje profesních dovedností během zaměstnání omezené.

| 17. | Účast na sportu, zejména na místní úrovni, mladým lidem rovněž umožňuje, aby soustředili svoji energii, svá přání a své přirozené nadšení směrem, jenž bude konstruktivní a jenž bude přispívat k životu komunity, jejímiž jsou členy. Lze tak napomoci k řešení sociálních problémů, kterým členské státy čelí, jako je sociální fragmentace a předsudky vůči konkrétním skupinám, neboť mladým lidem, zejména mladými lidem bez placeného zaměstnání nebo bez příležitostí k vhodnému vzdělávání a odborné přípravě, se tak dostane pozitivního, konstruktivního a komunitně orientovaného zaměření. |
| --- | --- |

17.

Účast na sportu, zejména na místní úrovni, mladým lidem rovněž umožňuje, aby soustředili svoji energii, svá přání a své přirozené nadšení směrem, jenž bude konstruktivní a jenž bude přispívat k životu komunity, jejímiž jsou členy. Lze tak napomoci k řešení sociálních problémů, kterým členské státy čelí, jako je sociální fragmentace a předsudky vůči konkrétním skupinám, neboť mladým lidem, zejména mladými lidem bez placeného zaměstnání nebo bez příležitostí k vhodnému vzdělávání a odborné přípravě, se tak dostane pozitivního, konstruktivního a komunitně orientovaného zaměření.

| 18. | Nevelké investice veřejných prostředků určené pro potřeby místních sportovišť a na podporu sportovních klubů v rámci komunity mohou vést ke značnému zisku v podobě pevnějších, bezpečnějších a soudržnějších komunit. |
| --- | --- |

18.

Nevelké investice veřejných prostředků určené pro potřeby místních sportovišť a na podporu sportovních klubů v rámci komunity mohou vést ke značnému zisku v podobě pevnějších, bezpečnějších a soudržnějších komunit.

| 19. | Účast na pořádání vnitrostátních i mezinárodních sportovních akcí a zapojení do rozvoje a údržby potřebné infrastruktury – místní či celostátní – může být jedním z klíčových faktorů pro tvorbu nových pracovních míst, zejména pro mladé lidi. |
| --- | --- |

19.

Účast na pořádání vnitrostátních i mezinárodních sportovních akcí a zapojení do rozvoje a údržby potřebné infrastruktury – místní či celostátní – může být jedním z klíčových faktorů pro tvorbu nových pracovních míst, zejména pro mladé lidi.

V.   V NÁVAZNOSTI NA KLÍČOVÁ POLITICKÁ SDĚLENÍ VYZÝVAJÍ ČLENSKÉ STÁTY, ABY S NÁLEŽITÝM ZOHLEDNĚNÍM ZÁSADY SUBSIDIARITY:

| 20. | Uskutečňovaly výměny zkušeností a osvědčených postupů, pokud jde o:






  — | zlepšování zapojení mladých lidí na místní úrovni do odvětví sportu a do společnosti, zejména poté, co opustí struktury formálního vzdělávání; |
| --- | --- | --- |

20.

Uskutečňovaly výměny zkušeností a osvědčených postupů, pokud jde o:

—

zlepšování zapojení mladých lidí na místní úrovni do odvětví sportu a do společnosti, zejména poté, co opustí struktury formálního vzdělávání;

| — | způsoby, jimiž může dobrovolná účast na činnostech klubů a organizací rozvíjet sociální dovednosti a kompetence; |
| --- | --- |

—

způsoby, jimiž může dobrovolná účast na činnostech klubů a organizací rozvíjet sociální dovednosti a kompetence;

| — | způsoby, jimiž může účast na sportovních činnostech posilovat bezpečnost a soudržnost komunit; |
| --- | --- |

—

způsoby, jimiž může účast na sportovních činnostech posilovat bezpečnost a soudržnost komunit;

| — | organizování učňovských programů a stáží ve sportovních organizacích, jež mladé lidi motivují a jež usnadňují přístup na trh práce ve vnitrostátními i mezinárodním měřítku. |
| --- | --- |

—

organizování učňovských programů a stáží ve sportovních organizacích, jež mladé lidi motivují a jež usnadňují přístup na trh práce ve vnitrostátními i mezinárodním měřítku.

| 21. | Prosazovaly politická opatření směřující k rozvoji kvalifikací prostřednictvím sportu. Dále aby podporovaly dobrovolnické organizace nebo sportovní kluby i sportovní činnosti nebo akce, a to na místní nebo profesionální úrovni. |
| --- | --- |

21.

Prosazovaly politická opatření směřující k rozvoji kvalifikací prostřednictvím sportu. Dále aby podporovaly dobrovolnické organizace nebo sportovní kluby i sportovní činnosti nebo akce, a to na místní nebo profesionální úrovni.

| 22. | Zvážily, jak je možno zlepšit vzdělávací trajektorie osob, jež budou v budoucnu činné v oblasti sportu na profesionální úrovni nebo jako dobrovolníci, a podporovat učení během zaměstnání, aby bylo možno rozvíjet dovednosti uznávané na základě vnitrostátních rámců kvalifikací. Ty by mohly odkazovat k evropskému rámci kvalifikací v zájmu zlepšení transparentnosti v mezinárodním měřítku a za účelem posílení mezinárodní mobility dotčených mladých lidí. Rovněž by měl být prozkoumán potenciál v oblasti uznávání dovedností osvojených prostřednictvím informálního a neformálního učení v odvětví sportu. |
| --- | --- |

22.

Zvážily, jak je možno zlepšit vzdělávací trajektorie osob, jež budou v budoucnu činné v oblasti sportu na profesionální úrovni nebo jako dobrovolníci, a podporovat učení během zaměstnání, aby bylo možno rozvíjet dovednosti uznávané na základě vnitrostátních rámců kvalifikací. Ty by mohly odkazovat k evropskému rámci kvalifikací v zájmu zlepšení transparentnosti v mezinárodním měřítku a za účelem posílení mezinárodní mobility dotčených mladých lidí. Rovněž by měl být prozkoumán potenciál v oblasti uznávání dovedností osvojených prostřednictvím informálního a neformálního učení v odvětví sportu.

| 23. | Podporovaly strategické investice do sportu, ve vhodných případech za využití možností poskytovaných nástroji financování EU včetně strukturálních fondů EU (zejména Evropského sociálního fondu a Evropského fondu pro regionální rozvoj) a finančních nástrojů EU, jako je financování prostřednictvím Evropské investiční banky. |
| --- | --- |

23.

Podporovaly strategické investice do sportu, ve vhodných případech za využití možností poskytovaných nástroji financování EU včetně strukturálních fondů EU (zejména Evropského sociálního fondu a Evropského fondu pro regionální rozvoj) a finančních nástrojů EU, jako je financování prostřednictvím Evropské investiční banky.

| 24. | Podporovaly účinnou vnitřní spolupráci napříč odvětvími v rámci veřejných orgánů zabývajících se sociálními záležitostmi, otázkami mládeže, zaměstnanosti a hospodářskými otázkami, aby byla zajištěna lepší informovanost o sociální a hospodářské roli odvětví sportu. |
| --- | --- |

24.

Podporovaly účinnou vnitřní spolupráci napříč odvětvími v rámci veřejných orgánů zabývajících se sociálními záležitostmi, otázkami mládeže, zaměstnanosti a hospodářskými otázkami, aby byla zajištěna lepší informovanost o sociální a hospodářské roli odvětví sportu.

VI.   VYZÝVAJÍ ČLENSKÉ STÁTY A KOMISI, ABY V RÁMCI SVÝCH PŘÍSLUŠNÝCH PRAVOMOCÍ A S NÁLEŽITÝM ZOHLEDNĚNÍM ZÁSADY SUBSIDIARITY:

| 25. | Podporovaly napříč odvětvími zapojení odborníků na vzdělávání, odbornou přípravu, mládež a zaměstnanost s cílem zkoumat rozvoj dovedností a kompetencí. |
| --- | --- |

25.

Podporovaly napříč odvětvími zapojení odborníků na vzdělávání, odbornou přípravu, mládež a zaměstnanost s cílem zkoumat rozvoj dovedností a kompetencí.

| 26. | Plně využívaly programu Erasmus+ jakožto příležitosti pro rozvoj osobních i profesních dovedností a kompetencí. |
| --- | --- |

26.

Plně využívaly programu Erasmus+ jakožto příležitosti pro rozvoj osobních i profesních dovedností a kompetencí.

| 27. | Určily, jak lze financovat odvětví sportu za účelem podpory sociálního začlenění a zaměstnanosti mladých lidí prostřednictvím strukturálních fondů (zejména Evropského sociálního fondu a Evropského fondu pro regionální rozvoj) nebo dalších finančních nástrojů EU, jako je financování prostřednictvím Evropské investiční banky, zejména pokud jde o rozvoj a případnou údržbu infrastruktury v menším měřítku veřejně užívané pro účely sportu ve městech, se zvláštním zřetelem k sociálně znevýhodněným oblastem. Tato infrastruktura v menším měřítku může napomoci při plnění řady sociálních cílů, jako je tvorba pracovních míst, sociální začleňování a zlepšování zdraví. |
| --- | --- |

27.

Určily, jak lze financovat odvětví sportu za účelem podpory sociálního začlenění a zaměstnanosti mladých lidí prostřednictvím strukturálních fondů (zejména Evropského sociálního fondu a Evropského fondu pro regionální rozvoj) nebo dalších finančních nástrojů EU, jako je financování prostřednictvím Evropské investiční banky, zejména pokud jde o rozvoj a případnou údržbu infrastruktury v menším měřítku veřejně užívané pro účely sportu ve městech, se zvláštním zřetelem k sociálně znevýhodněným oblastem. Tato infrastruktura v menším měřítku může napomoci při plnění řady sociálních cílů, jako je tvorba pracovních míst, sociální začleňování a zlepšování zdraví.

| 28. | Posilovaly dialog a společné iniciativy s klíčovými zúčastněnými stranami, zejména se sportovními organizacemi, s podniky činnými v oblasti zboží souvisejícího se sportem a s organizacemi mládeže, s cílem dále rozvíjet příznivé prostředí motivující mladé lidi k činnosti v odvětví sportu. |
| --- | --- |

28.

Posilovaly dialog a společné iniciativy s klíčovými zúčastněnými stranami, zejména se sportovními organizacemi, s podniky činnými v oblasti zboží souvisejícího se sportem a s organizacemi mládeže, s cílem dále rozvíjet příznivé prostředí motivující mladé lidi k činnosti v odvětví sportu.

| 29. | Zvážily, jak lze v kontextu budoucí činnosti věnované odvětví sportu na úrovni EU co nejlépe zohlednit přínos sportu k rozvoji dovedností mladých lidí a k podpoře komunit podporujících sociální začleňování. |
| --- | --- |

29.

Zvážily, jak lze v kontextu budoucí činnosti věnované odvětví sportu na úrovni EU co nejlépe zohlednit přínos sportu k rozvoji dovedností mladých lidí a k podpoře komunit podporujících sociální začleňování.

VII.   V NÁVAZNOSTI NA KLÍČOVÁ POLITICKÁ SDĚLENÍ VYZÝVAJÍ KOMISI, ABY:

| 30. | Uspořádala meziodvětvový seminář na vysoké úrovni věnovaný přínosu odvětví sportu z hlediska tvorby pracovních míst a řešení nezaměstnanosti v EU, zejména nezaměstnanosti mladých lidí. |
| --- | --- |

30.

Uspořádala meziodvětvový seminář na vysoké úrovni věnovaný přínosu odvětví sportu z hlediska tvorby pracovních míst a řešení nezaměstnanosti v EU, zejména nezaměstnanosti mladých lidí.

| 31. | Na základě probíhající spolupráce EU na úrovni odborníků vypracovala studii o přínosu odvětví sportu k zaměstnatelnosti mladých lidí v kontextu strategie Evropa 2020. |
| --- | --- |

31.

Na základě probíhající spolupráce EU na úrovni odborníků vypracovala studii o přínosu odvětví sportu k zaměstnatelnosti mladých lidí v kontextu strategie Evropa 2020.

---

(1)  Míra nezaměstnanosti mladých lidí je v některých členských státech vyšší než 50 % a v některých regionech dokonce vyšší než 70 %, zatímco v několika regionech naopak nedosahuje ani hodnoty 5 %.

(2)  http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_PUBLIC/2-30082013-AP/EN/2-30082013-AP-EN.PDF

(3)  Viz poznámka pod čarou 2.

(4)  Závěry Evropské rady (27.–28. června 2013), EUCO 104/2/13 REV 2.

(5)  Zvláštní průzkum věnovaný dobrovolné činnosti a mezigenerační solidaritě, Eurobarometr, říjen 2011.

(6)  Studie Komise o přínosu sportu k hospodářskému růstu a zaměstnanosti v EU (2012).

(7)  Studie o přínosu sportu k hospodářskému růstu a zaměstnanosti v EU, zadaná Evropskou komisí. Konsorcium vedené institutem SportsEconAustria; závěrečná zpráva, listopad 2012.

(8)  Na základě definice sportu z Vilniusu – „široká“ definice: všechny činnosti, pro něž je sport počáteční podmínkou, plus všechny činnosti, jež jsou počátečním předpokladem pro sport, plus statistická definice sportu uvedená v NACE 92.6 Rev.1.1.

---

| 4.2.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 32/6 |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 32/6

---

Závěry Rady a zástupců vlád členských států zasedajících v Radě o svobodě a pluralitě sdělovacích prostředků v digitálním prostředí

2014/C 32/04

RADA EVROPSKÉ UNIE A ZÁSTUPCI VLÁD ČLENSKÝCH STÁTŮ ZASEDAJÍCÍ V RADĚ,

KONSTATUJÍCE, ŽE:

| 1. | svoboda a pluralita sdělovacích prostředků jsou základní hodnoty zakotvené v Listině základních práv Evropské unie. Vzhledem k tomu, že sdělovací prostředky hrají důležitou roli při zajišťování transparentnosti a odpovědnosti a mají dopad na veřejné mínění a účast občanů na rozhodovacích procesech a na jejich přispívání k těmto procesům, jsou svoboda a pluralita sdělovacích prostředků jedním ze základních pilířů demokracie; |
| --- | --- |

1.

svoboda a pluralita sdělovacích prostředků jsou základní hodnoty zakotvené v Listině základních práv Evropské unie. Vzhledem k tomu, že sdělovací prostředky hrají důležitou roli při zajišťování transparentnosti a odpovědnosti a mají dopad na veřejné mínění a účast občanů na rozhodovacích procesech a na jejich přispívání k těmto procesům, jsou svoboda a pluralita sdělovacích prostředků jedním ze základních pilířů demokracie;

| 2. | v uplynulých letech byla v Evropské unii zaznamenána v oblasti svobody a plurality sdělovacích prostředků řada výzev. Jednalo se mimo jiné i o záležitosti, které si získaly pozornost díky soudním řízením, úředním šetřením, zprávám Evropského parlamentu a nevládních organizací, ale i v rámci parlamentních rozprav na vnitrostátní i evropské úrovni; |
| --- | --- |

2.

v uplynulých letech byla v Evropské unii zaznamenána v oblasti svobody a plurality sdělovacích prostředků řada výzev. Jednalo se mimo jiné i o záležitosti, které si získaly pozornost díky soudním řízením, úředním šetřením, zprávám Evropského parlamentu a nevládních organizací, ale i v rámci parlamentních rozprav na vnitrostátní i evropské úrovni;

| 3. | pro zajištění svobody a plurality sdělovacích prostředků má zásadní význam transparentnost, pokud jde o vlastnictví sdělovacích prostředků a o zdroje financování; |
| --- | --- |

3.

pro zajištění svobody a plurality sdělovacích prostředků má zásadní význam transparentnost, pokud jde o vlastnictví sdělovacích prostředků a o zdroje financování;

| 4. | pro zajištění svobody sdělovacích prostředků má dále klíčový význam zajištění ochrany novinářů před nepatřičným ovlivňováním, což je zejména důležité v dobách hospodářské krize a během transformace v oblasti sdělovacích prostředků; |
| --- | --- |

4.

pro zajištění svobody sdělovacích prostředků má dále klíčový význam zajištění ochrany novinářů před nepatřičným ovlivňováním, což je zejména důležité v dobách hospodářské krize a během transformace v oblasti sdělovacích prostředků;

| 5. | klíčovým prvkem svobody sdělovacích prostředků je zajištění patřičné ochrany novinářských zdrojů; |
| --- | --- |

5.

klíčovým prvkem svobody sdělovacích prostředků je zajištění patřičné ochrany novinářských zdrojů;

| 6. | k posilování svobody a plurality sdělovacích prostředků přispívá směrnice o audiovizuálních mediálních službách jakožto regulační rámec EU pro audiovizuální mediální služby. Ústřední úlohu při prosazování tohoto rámce zastávají příslušné regulační orgány pro audiovizuální oblast v jednotlivých členských státech; |
| --- | --- |

6.

k posilování svobody a plurality sdělovacích prostředků přispívá směrnice o audiovizuálních mediálních službách jakožto regulační rámec EU pro audiovizuální mediální služby. Ústřední úlohu při prosazování tohoto rámce zastávají příslušné regulační orgány pro audiovizuální oblast v jednotlivých členských státech;

| 7. | Komise financuje řadu studií, zpráv, projektů a koordinovaných opatření v oblasti svobody a plurality sdělovacích prostředků; |
| --- | --- |

7.

Komise financuje řadu studií, zpráv, projektů a koordinovaných opatření v oblasti svobody a plurality sdělovacích prostředků;

| 8. | velmi důležitou práci v oblasti svobody a plurality sdělovacích prostředků vykonává Rada Evropy. V této souvislosti je v memorandu o porozumění mezi Radou Evropy a Evropskou unií z roku 2007 svoboda projevu a informací uvedena mezi společnými prioritami a klíčovými oblastmi spolupráce mezi těmito organizacemi; |
| --- | --- |

8.

velmi důležitou práci v oblasti svobody a plurality sdělovacích prostředků vykonává Rada Evropy. V této souvislosti je v memorandu o porozumění mezi Radou Evropy a Evropskou unií z roku 2007 svoboda projevu a informací uvedena mezi společnými prioritami a klíčovými oblastmi spolupráce mezi těmito organizacemi;

| 9. | internet umožňuje přístup k informacím a nabízí občanům nové možnosti k účasti, diskusi a formování názorů. To přispívá ke svobodě projevu a zvyšuje pluralitu názorů, avšak objevují se i nové výzvy v souvislosti se způsobem, jímž lidé získávají přístup k informacím a jak je hodnotí. Zvláštní pozornost je třeba věnovat možným negativním účinkům nadměrné koncentrace vlastnictví v tomto odvětví na jedné straně a posilování postavení subjektů kontrolujících poskytování obsahu (gatekeepers) na straně druhé; |
| --- | --- |

9.

internet umožňuje přístup k informacím a nabízí občanům nové možnosti k účasti, diskusi a formování názorů. To přispívá ke svobodě projevu a zvyšuje pluralitu názorů, avšak objevují se i nové výzvy v souvislosti se způsobem, jímž lidé získávají přístup k informacím a jak je hodnotí. Zvláštní pozornost je třeba věnovat možným negativním účinkům nadměrné koncentrace vlastnictví v tomto odvětví na jedné straně a posilování postavení subjektů kontrolujících poskytování obsahu (gatekeepers) na straně druhé;

| 10. | vzhledem ke globální povaze internetu není možné tyto záležitosti zvládnout v rámci zeměpisně vymezených hranic. |
| --- | --- |

10.

vzhledem ke globální povaze internetu není možné tyto záležitosti zvládnout v rámci zeměpisně vymezených hranic.

SOUHLASÍ S TÍM, ŽE:

| 11. | vysoká míra nezávislosti a plurality sdělovacích prostředků má zásadní význam nejen pro demokracii, ale přispívá také k posílení hospodářského růstu a jeho udržitelnosti; |
| --- | --- |

11.

vysoká míra nezávislosti a plurality sdělovacích prostředků má zásadní význam nejen pro demokracii, ale přispívá také k posílení hospodářského růstu a jeho udržitelnosti;

| 12. | důležitou úlohu při stanovování standardů pro svobodu a pluralitu sdělovacích prostředků plní Rada Evropy a spolupráce s tímto orgánem by měla nadále pokračovat a měla by být posílena; |
| --- | --- |

12.

důležitou úlohu při stanovování standardů pro svobodu a pluralitu sdělovacích prostředků plní Rada Evropy a spolupráce s tímto orgánem by měla nadále pokračovat a měla by být posílena;

| 13. | občané musí mít snadný přístup k informacím o vlastnictví konkrétního sdělovacího prostředku a o dalších subjektech či osobách, které mají z tohoto vlastnictví prospěch, aby si mohli o poskytovaných informacích vytvořit informovaný úsudek. V této souvislosti hraje důležitou úlohu mediální gramotnost; |
| --- | --- |

13.

občané musí mít snadný přístup k informacím o vlastnictví konkrétního sdělovacího prostředku a o dalších subjektech či osobách, které mají z tohoto vlastnictví prospěch, aby si mohli o poskytovaných informacích vytvořit informovaný úsudek. V této souvislosti hraje důležitou úlohu mediální gramotnost;

| 14. | spolupráce a sdílení osvědčených postupů mezi regulačními orgány pro audiovizuální oblast a dalšími příslušnými orgány přispívá k fungování jednotného trhu EU i k otevřenému a pluralitnímu mediálnímu prostředí; |
| --- | --- |

14.

spolupráce a sdílení osvědčených postupů mezi regulačními orgány pro audiovizuální oblast a dalšími příslušnými orgány přispívá k fungování jednotného trhu EU i k otevřenému a pluralitnímu mediálnímu prostředí;

| 15. | zajištění vysoké míry svobody a plurality sdělovacích prostředků má pro EU zásadní význam z hlediska její důvěryhodnosti při jednáních s přistupujícími zeměmi a na mezinárodních fórech. |
| --- | --- |

15.

zajištění vysoké míry svobody a plurality sdělovacích prostředků má pro EU zásadní význam z hlediska její důvěryhodnosti při jednáních s přistupujícími zeměmi a na mezinárodních fórech.

VÍTAJÍ:

| 16. | zelenou knihu Komise nazvanou Vstříc plně integrovanému audiovizuálnímu světu (1). |
| --- | --- |

16.

zelenou knihu Komise nazvanou Vstříc plně integrovanému audiovizuálnímu světu (1).

BEROU NA VĚDOMÍ:

| 17. | nezávislou zprávu skupiny na vysoké úrovni pro svobodu a pluralitu sdělovacích prostředků (2) a nezávislou zprávu fóra pro budoucnost sdělovacích prostředků (3). |
| --- | --- |

17.

nezávislou zprávu skupiny na vysoké úrovni pro svobodu a pluralitu sdělovacích prostředků (2) a nezávislou zprávu fóra pro budoucnost sdělovacích prostředků (3).

VYZÝVAJÍ ČLENSKÉ STÁTY, ABY:

| 18. | zajistily nezávislost svých regulačních orgánů v audiovizuální oblasti; |
| --- | --- |

18.

zajistily nezávislost svých regulačních orgánů v audiovizuální oblasti;

| 19. | přijaly vhodná opatření k dosažení skutečné transparentnosti, pokud jde o vlastnictví sdělovacích prostředků; |
| --- | --- |

19.

přijaly vhodná opatření k dosažení skutečné transparentnosti, pokud jde o vlastnictví sdělovacích prostředků;

| 20. | přijaly vhodná opatření v zájmu zabezpečení práva novinářů na ochranu zdrojů informací a v zájmu ochrany novinářů před nepatřičným ovlivňováním; |
| --- | --- |

20.

přijaly vhodná opatření v zájmu zabezpečení práva novinářů na ochranu zdrojů informací a v zájmu ochrany novinářů před nepatřičným ovlivňováním;

| 21. | přijaly v závislosti na situaci ve své zemi vhodná opatření, a předcházely tak možným negativním vlivům nadměrné koncentrace vlastnictví sdělovacích prostředků. |
| --- | --- |

21.

přijaly v závislosti na situaci ve své zemi vhodná opatření, a předcházely tak možným negativním vlivům nadměrné koncentrace vlastnictví sdělovacích prostředků.

VYZÝVAJÍ KOMISI, ABY V RÁMCI SVÝCH PRAVOMOCÍ:

| 22. | nadále podporovala projekty, jejichž cílem je posílit ochranu novinářů a profesionálů z oblasti sdělovacích prostředků; |
| --- | --- |

22.

nadále podporovala projekty, jejichž cílem je posílit ochranu novinářů a profesionálů z oblasti sdělovacích prostředků;

| 23. | nadále podporovala nezávislý monitorovací nástroj k posuzování rizik ohrožujících pluralitu sdělovacích prostředků v EU („Observatoř pro pluralitu sdělovacích prostředků“), který realizuje Evropský univerzitní institut ve Florencii, a aby členské státy a všechny příslušné zúčastněné strany vybídla k jeho dalšímu používání; |
| --- | --- |

23.

nadále podporovala nezávislý monitorovací nástroj k posuzování rizik ohrožujících pluralitu sdělovacích prostředků v EU („Observatoř pro pluralitu sdělovacích prostředků“), který realizuje Evropský univerzitní institut ve Florencii, a aby členské státy a všechny příslušné zúčastněné strany vybídla k jeho dalšímu používání;

| 24. | prostřednictvím nelegislativních opatření (4) posílila spolupráci mezi regulačními orgány členských států v audiovizuální oblasti a podporovala osvědčené postupy týkající se transparentnosti, pokud jde o vlastnictví sdělovacích prostředků; |
| --- | --- |

24.

prostřednictvím nelegislativních opatření (4) posílila spolupráci mezi regulačními orgány členských států v audiovizuální oblasti a podporovala osvědčené postupy týkající se transparentnosti, pokud jde o vlastnictví sdělovacích prostředků;

| 25. | posoudila účinnost těchto opatření s cílem uvážit jakékoli další kroky. |
| --- | --- |

25.

posoudila účinnost těchto opatření s cílem uvážit jakékoli další kroky.

VYZÝVAJÍ ČLENSKÉ STÁTY A KOMISI, ABY V RÁMCI SVÝCH PŘÍSLUŠNÝCH PRAVOMOCÍ:

| 26. | v plném souladu se zásadou subsidiarity zabezpečily, prosazovaly a uplatňovaly hodnoty zakotvené v Listině základních práv EU a v této souvislosti se zabývaly výzvami, kterým EU v oblasti svobody a plurality čelí. |
| --- | --- |

26.

v plném souladu se zásadou subsidiarity zabezpečily, prosazovaly a uplatňovaly hodnoty zakotvené v Listině základních práv EU a v této souvislosti se zabývaly výzvami, kterým EU v oblasti svobody a plurality čelí.

---

(1)  Dokument 8934/13 – KOM(2013) 231 v konečném znění.

(2)  http://ec.europa.eu/digital-agenda/sites/digital-agenda/files/HLG%20Final%20Report.pdf

(3)  http://ec.europa.eu/information_society/media_taskforce/doc/pluralism/forum/report.pdf

(4)  Komise nesouhlasí s odkazem na „nelegislativní opatření“ a upřednostnila by obecnější formulaci.

---

Evropská komise

| 4.2.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 32/8 |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 32/8

---

Úroková míra použitá Evropskou centrální bankou pro hlavní refinanční operace (1):

0,25 % 1. února 2014

Směnné kurzy vůči euru (2)

3. února 2014

2014/C 32/05

1 euro =

| | měna | směnný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | americký dolar | 1,3498 |
| JPY | japonský jen | 137,82 |
| DKK | dánská koruna | 7,4621 |
| GBP | britská libra | 0,82590 |
| SEK | švédská koruna | 8,8318 |
| CHF | švýcarský frank | 1,2226 |
| ISK | islandská koruna | |
| NOK | norská koruna | 8,4525 |
| BGN | bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | česká koruna | 27,527 |
| HUF | maďarský forint | 311,76 |
| LTL | litevský litas | 3,4528 |
| PLN | polský zlotý | 4,2242 |
| RON | rumunský lei | 4,4938 |
| TRY | turecká lira | 3,0533 |
| AUD | australský dolar | 1,5346 |
| CAD | kanadský dolar | 1,4950 |
| HKD | hongkongský dolar | 10,5609 |
| NZD | novozélandský dolar | 1,6643 |
| SGD | singapurský dolar | 1,7341 |
| KRW | jihokorejský won | 1 463,63 |
| ZAR | jihoafrický rand | 15,0135 |
| CNY | čínský juan | 8,1798 |
| HRK | chorvatská kuna | 7,6525 |
| IDR | indonéská rupie | 16 521,49 |
| MYR | malajsijský ringgit | 4,5519 |
| PHP | filipínské peso | 61,267 |
| RUB | ruský rubl | 47,4730 |
| THB | thajský baht | 44,806 |
| BRL | brazilský real | 3,2478 |
| MXN | mexické peso | 17,9892 |
| INR | indická rupie | 84,3710 |

měna

směnný kurz

USD

americký dolar

1,3498

JPY

japonský jen

137,82

DKK

dánská koruna

7,4621

GBP

britská libra

0,82590

SEK

švédská koruna

8,8318

CHF

švýcarský frank

1,2226

ISK

islandská koruna

NOK

norská koruna

8,4525

BGN

bulharský lev

1,9558

CZK

česká koruna

27,527

HUF

maďarský forint

311,76

LTL

litevský litas

3,4528

PLN

polský zlotý

4,2242

RON

rumunský lei

4,4938

TRY

turecká lira

3,0533

AUD

australský dolar

1,5346

CAD

kanadský dolar

1,4950

HKD

hongkongský dolar

10,5609

NZD

novozélandský dolar

1,6643

SGD

singapurský dolar

1,7341

KRW

jihokorejský won

1 463,63

ZAR

jihoafrický rand

15,0135

CNY

čínský juan

8,1798

HRK

chorvatská kuna

7,6525

IDR

indonéská rupie

16 521,49

MYR

malajsijský ringgit

4,5519

PHP

filipínské peso

61,267

RUB

ruský rubl

47,4730

THB

thajský baht

44,806

BRL

brazilský real

3,2478

MXN

mexické peso

17,9892

INR

indická rupie

84,3710

---

(1)  Míra použití při poslední operaci provedené před uvedeným dnem. V případě obchodní soutěže s proměnlivou mírou se jako úroková míra použije mezní míra.

(2)  Zdroj: referenční směnné kurzy jsou publikovány ECB.

---

Evropský inspektor ochrany údajů

| 4.2.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 32/9 |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 32/9

---

Shrnutí stanoviska evropského inspektora ochrany údajů k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o předcházení zneužití finančního systému k praní peněz a financování terorismu a k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o informacích o plátci doprovázejících převody peněžních prostředků

(Úplné znění tohoto stanoviska je k dispozici v angličtině, francouzštině a němčině na webových stránkách evropského inspektora ochrany údajů na adrese http://www.edps.europa.eu)

2014/C 32/06

1.   Úvod

1.1   Konzultace evropského inspektora ochrany údajů

| 1. | Dne 5. února 2013 Komise přijala dva návrhy: návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady o předcházení zneužití finančního systému k praní peněz a financování terorismu (1) (dále jen „navrhovaná směrnice“) a návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o informacích o plátci doprovázejících převody peněžních prostředků (2) (dále jen „navrhované nařízení“), dále společně označované jako „návrhy“. Tyto návrhy byly dne 12. února 2013 zaslány evropskému inspektorovi ochrany údajů ke konzultaci. |
| --- | --- |

1.

Dne 5. února 2013 Komise přijala dva návrhy: návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady o předcházení zneužití finančního systému k praní peněz a financování terorismu (1) (dále jen „navrhovaná směrnice“) a návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o informacích o plátci doprovázejících převody peněžních prostředků (2) (dále jen „navrhované nařízení“), dále společně označované jako „návrhy“. Tyto návrhy byly dne 12. února 2013 zaslány evropskému inspektorovi ochrany údajů ke konzultaci.

| 2. | Evropský inspektor ochrany údajů vítá skutečnost, že jej Komise konzultuje a že odkaz na tuto konzultaci je zařazen do preambulí návrhů. |
| --- | --- |

2.

Evropský inspektor ochrany údajů vítá skutečnost, že jej Komise konzultuje a že odkaz na tuto konzultaci je zařazen do preambulí návrhů.

| 3. | Před přijetím návrhů bylo evropskému inspektorovi ochrany údajů umožněno poskytnout Komisi neformální připomínky. Některé z těchto připomínek byly zohledněny. |
| --- | --- |

3.

Před přijetím návrhů bylo evropskému inspektorovi ochrany údajů umožněno poskytnout Komisi neformální připomínky. Některé z těchto připomínek byly zohledněny.

1.2   Cíle a oblast působnosti návrhů

| 4. | Praní peněz znamená obecně řečeno přeměnu výnosů z trestné činnosti na zdánlivě čisté finanční prostředky, obvykle prostřednictvím finančního systému (3). To se provádí zastřením zdrojů peněz, změnou jejich formy nebo přesunutím finančních prostředků na místo, kde budou s menší pravděpodobností upoutávat pozornost. Financování terorismu je poskytnutí nebo shromažďování finančních prostředků, jakýmkoli způsobem, přímo nebo nepřímo, se záměrem nebo s vědomím toho, že budou použity ke spáchání teroristických trestných činů (4). |
| --- | --- |

4.

Praní peněz znamená obecně řečeno přeměnu výnosů z trestné činnosti na zdánlivě čisté finanční prostředky, obvykle prostřednictvím finančního systému (3). To se provádí zastřením zdrojů peněz, změnou jejich formy nebo přesunutím finančních prostředků na místo, kde budou s menší pravděpodobností upoutávat pozornost. Financování terorismu je poskytnutí nebo shromažďování finančních prostředků, jakýmkoli způsobem, přímo nebo nepřímo, se záměrem nebo s vědomím toho, že budou použity ke spáchání teroristických trestných činů (4).

| 5. | Na úrovni EU jsou od roku 1991 v platnosti právní předpisy, jejichž cílem je předcházet praní peněz a financování terorismu. Tyto trestné činy jsou považovány za hrozbu pro integritu a stabilitu finančního sektoru a obecněji za hrozbu pro vnitřní trh. Právním základem návrhů je článek 114 Smlouvy o fungování EU. |
| --- | --- |

5.

Na úrovni EU jsou od roku 1991 v platnosti právní předpisy, jejichž cílem je předcházet praní peněz a financování terorismu. Tyto trestné činy jsou považovány za hrozbu pro integritu a stabilitu finančního sektoru a obecněji za hrozbu pro vnitřní trh. Právním základem návrhů je článek 114 Smlouvy o fungování EU.

| 6. | Pravidla EU navržená s cílem předcházet praní peněz vycházejí ve velké míře z norem, které přijal Finanční akční výbor (FATF) (5). Účelem návrhů je provést v EU přepracované mezinárodní normy proti praní peněž, které v únoru 2012 představil výbor FATF. Současná směrnice, tzv. třetí směrnice proti praní peněz (6), je v platnosti od roku 2005. Poskytuje evropský rámec pro mezinárodní normy výboru FATF. |
| --- | --- |

6.

Pravidla EU navržená s cílem předcházet praní peněz vycházejí ve velké míře z norem, které přijal Finanční akční výbor (FATF) (5). Účelem návrhů je provést v EU přepracované mezinárodní normy proti praní peněž, které v únoru 2012 představil výbor FATF. Současná směrnice, tzv. třetí směrnice proti praní peněz (6), je v platnosti od roku 2005. Poskytuje evropský rámec pro mezinárodní normy výboru FATF.

| 7. | Třetí směrnice proti praní peněz se vztahuje na finanční sektor (úvěrové a finanční instituce) a na odborníky, jako jsou právníci, notáři, účetní, realitní makléři, kasina a poskytovatelé služeb pro obchodní společnosti. Do její oblasti působnosti spadají též všichni poskytovatelé zboží v případech, kdy jsou platby v částce 15 000 EUR nebo vyšší prováděny v hotovosti. Všechny tyto subjekty jsou považovány za „povinné osoby“. Směrnice vyžaduje, aby tyto povinné osoby zjišťovaly a ověřovaly totožnost klientů (tzv. hloubková kontrola klienta) a skutečných vlastníků a aby sledovaly finanční transakce klientů. Obsahuje též povinnosti podávat oznámení o podezřeních na praní peněz nebo financování terorismu příslušné finanční zpravodajské jednotce, jakož i další související povinnosti. Směrnice též zavádí další požadavky a záruky (například požadavek provádět zesílenou hloubkovou kontrolu klienta) v situacích představujících vyšší riziko. |
| --- | --- |

7.

Třetí směrnice proti praní peněz se vztahuje na finanční sektor (úvěrové a finanční instituce) a na odborníky, jako jsou právníci, notáři, účetní, realitní makléři, kasina a poskytovatelé služeb pro obchodní společnosti. Do její oblasti působnosti spadají též všichni poskytovatelé zboží v případech, kdy jsou platby v částce 15 000 EUR nebo vyšší prováděny v hotovosti. Všechny tyto subjekty jsou považovány za „povinné osoby“. Směrnice vyžaduje, aby tyto povinné osoby zjišťovaly a ověřovaly totožnost klientů (tzv. hloubková kontrola klienta) a skutečných vlastníků a aby sledovaly finanční transakce klientů. Obsahuje též povinnosti podávat oznámení o podezřeních na praní peněz nebo financování terorismu příslušné finanční zpravodajské jednotce, jakož i další související povinnosti. Směrnice též zavádí další požadavky a záruky (například požadavek provádět zesílenou hloubkovou kontrolu klienta) v situacích představujících vyšší riziko.

| 8. | Navrhovaná směrnice rozšiřuje oblast působnosti současného rámce a usiluje o posílení těchto povinností, například rozšířením povinných osob o poskytovatele služeb hazardních her a osoby obchodující se zbožím s prahovou hodnotou ve výši 7 500 EUR, požaduje rozšířené informace o skutečném vlastnictví, zpřísňuje požadavky na „politicky exponované osoby“ a zavádí požadavky na kontrolu rodinných příslušníků a osob blízkých všech politicky exponovaných osob. Seznam predikativních (7) trestných činů praní peněz byl rozšířen o daňové trestné činy související s přímými a nepřímými daněmi. |
| --- | --- |

8.

Navrhovaná směrnice rozšiřuje oblast působnosti současného rámce a usiluje o posílení těchto povinností, například rozšířením povinných osob o poskytovatele služeb hazardních her a osoby obchodující se zbožím s prahovou hodnotou ve výši 7 500 EUR, požaduje rozšířené informace o skutečném vlastnictví, zpřísňuje požadavky na „politicky exponované osoby“ a zavádí požadavky na kontrolu rodinných příslušníků a osob blízkých všech politicky exponovaných osob. Seznam predikativních (7) trestných činů praní peněz byl rozšířen o daňové trestné činy související s přímými a nepřímými daněmi.

| 9. | Navrhované nařízení nahrazuje nařízení (ES) č. 1781/2006 o informacích o plátci doprovázejících převody peněžních prostředků (dále též jen jako „nařízení o převodech peněžních prostředků“), jehož cílem je zlepšit dohledatelnost plateb. Nařízení o převodech peněžních prostředků doplňuje ostatní opatření proti praní peněz tím, že zajišťuje, že základní informace o plátci převodů peněžních prostředků jsou okamžitě dostupné donucovacím orgánům a/nebo orgánům pověřeným stíháním, aby jim pomohly při odhalování, vyšetřování, stíhání teroristů nebo jiných pachatelů trestné činnosti a při dohledávání majetku teroristů. |
| --- | --- |

9.

Navrhované nařízení nahrazuje nařízení (ES) č. 1781/2006 o informacích o plátci doprovázejících převody peněžních prostředků (dále též jen jako „nařízení o převodech peněžních prostředků“), jehož cílem je zlepšit dohledatelnost plateb. Nařízení o převodech peněžních prostředků doplňuje ostatní opatření proti praní peněz tím, že zajišťuje, že základní informace o plátci převodů peněžních prostředků jsou okamžitě dostupné donucovacím orgánům a/nebo orgánům pověřeným stíháním, aby jim pomohly při odhalování, vyšetřování, stíhání teroristů nebo jiných pachatelů trestné činnosti a při dohledávání majetku teroristů.

4.   Závěry

| 98. | Evropský inspektor ochrany údajů uznává důležitost politik proti praní peněz pro hospodářskou a finanční pověst členských států. Zdůrazňuje však, že při sledování legitimního cíle dosažení transparentnosti zdrojů plateb, vkladů peněžních prostředků a převodů pro účely boje proti terorismu a praní peněz musí být současně zajištěn soulad s požadavky na ochranu údajů. |
| --- | --- |

98.

Evropský inspektor ochrany údajů uznává důležitost politik proti praní peněz pro hospodářskou a finanční pověst členských států. Zdůrazňuje však, že při sledování legitimního cíle dosažení transparentnosti zdrojů plateb, vkladů peněžních prostředků a převodů pro účely boje proti terorismu a praní peněz musí být současně zajištěn soulad s požadavky na ochranu údajů.

| 99. | Oba návrhy by měly řešit následující otázky:






  — | do obou návrhů by měl být v samostatném a k tomu určeném ustanovení vložen výslovný odkaz na příslušné právní předpisy EU z oblasti ochrany údajů s uvedením zejména směrnice 95/46/ES a vnitrostátních právních předpisů, kterými je směrnice 95/46/ES provedena, a nařízení (ES) č. 45/2001, pokud jde o zpracování osobních údajů orgány a institucemi Společenství. Toto ustanovení by mělo jasně uvádět, že návrhy se nedotýkají příslušných právních předpisů o ochraně údajů. Odkaz ve 33. bodě odůvodnění rámcového rozhodnutí Rady 2008/977/SVV ze dne 27. listopadu 2008 by měl být vypuštěn, |
| --- | --- | --- |

99.

Oba návrhy by měly řešit následující otázky:

—

do obou návrhů by měl být v samostatném a k tomu určeném ustanovení vložen výslovný odkaz na příslušné právní předpisy EU z oblasti ochrany údajů s uvedením zejména směrnice 95/46/ES a vnitrostátních právních předpisů, kterými je směrnice 95/46/ES provedena, a nařízení (ES) č. 45/2001, pokud jde o zpracování osobních údajů orgány a institucemi Společenství. Toto ustanovení by mělo jasně uvádět, že návrhy se nedotýkají příslušných právních předpisů o ochraně údajů. Odkaz ve 33. bodě odůvodnění rámcového rozhodnutí Rady 2008/977/SVV ze dne 27. listopadu 2008 by měl být vypuštěn,

| — | do navrhované směrnice by měla být přidána definice „příslušných orgánů“ a „finančních zpravodajských jednotek“. Tato definice by měla zaručit, že „příslušné orgány“ nebudou pokládány za „příslušné orgány“ ve smyslu čl. 2 písm. h) rámcového rozhodnutí 2008/977/SVV, |
| --- | --- |

—

do navrhované směrnice by měla být přidána definice „příslušných orgánů“ a „finančních zpravodajských jednotek“. Tato definice by měla zaručit, že „příslušné orgány“ nebudou pokládány za „příslušné orgány“ ve smyslu čl. 2 písm. h) rámcového rozhodnutí 2008/977/SVV,

| — | ve 32. bodě odůvodnění by mělo být vyjasněno, že právním důvodem pro zpracování by byla nutnost splnit právní povinnost povinných osob, příslušných orgánů a finančních zpravodajských jednotek (čl. 7 písm. c) směrnice 95/46/ES), |
| --- | --- |

—

ve 32. bodě odůvodnění by mělo být vyjasněno, že právním důvodem pro zpracování by byla nutnost splnit právní povinnost povinných osob, příslušných orgánů a finančních zpravodajských jednotek (čl. 7 písm. c) směrnice 95/46/ES),

| — | mělo by být připomenuto, že výhradním účelem zpracování musí být předcházení praní peněz a financování terorismu a že údaje nesmí být dále zpracovávány k neslučitelným účelům, |
| --- | --- |

—

mělo by být připomenuto, že výhradním účelem zpracování musí být předcházení praní peněz a financování terorismu a že údaje nesmí být dále zpracovávány k neslučitelným účelům,

| — | v samostatném ustanovení by měl být stanoven konkrétní zákaz zpracovávat údaje k obchodním účelům, což je v současnosti uvedeno ve 31. bodě odůvodnění navrhované směrnice a v 7. bodě odůvodnění navrhovaného nařízení, |
| --- | --- |

—

v samostatném ustanovení by měl být stanoven konkrétní zákaz zpracovávat údaje k obchodním účelům, což je v současnosti uvedeno ve 31. bodě odůvodnění navrhované směrnice a v 7. bodě odůvodnění navrhovaného nařízení,

| — | s cílem vyjasnit skutečnost, že boj proti daňovým únikům je vložen pouze jako predikativní trestný čin, by měl být doplněn k tomu vyhrazený bod odůvodnění, |
| --- | --- |

—

s cílem vyjasnit skutečnost, že boj proti daňovým únikům je vložen pouze jako predikativní trestný čin, by měl být doplněn k tomu vyhrazený bod odůvodnění,

| — | pokud jde o mezinárodní převody, měla by být doplněna vyhrazená samostatná ustanovení o předáváních osobních údajů, která by stanovila náležitý právní základ pro předávání osobních údajů v rámci skupiny/mezi poskytovateli platebních služeb, jež by byla v souladu se zněním a výkladem článku 26 směrnice 95/46/ES, podporovaného pracovní skupinou evropských orgánů na ochranu údajů zřízenou podle článku 29. Evropský inspektor ochrany údajů doporučuje, aby byla přehodnocena proporcionalita vyžadování hromadného převodu osobních a citlivých informací do cizích zemí pro účely boje proti praní peněz/financování terorismu a aby byl upřednostněn přiměřenější přístup, |
| --- | --- |

—

pokud jde o mezinárodní převody, měla by být doplněna vyhrazená samostatná ustanovení o předáváních osobních údajů, která by stanovila náležitý právní základ pro předávání osobních údajů v rámci skupiny/mezi poskytovateli platebních služeb, jež by byla v souladu se zněním a výkladem článku 26 směrnice 95/46/ES, podporovaného pracovní skupinou evropských orgánů na ochranu údajů zřízenou podle článku 29. Evropský inspektor ochrany údajů doporučuje, aby byla přehodnocena proporcionalita vyžadování hromadného převodu osobních a citlivých informací do cizích zemí pro účely boje proti praní peněz/financování terorismu a aby byl upřednostněn přiměřenější přístup,

| — | s ohledem na zveřejnění sankcí evropský inspektor ochrany údajů doporučuje posoudit alternativní možnosti pro povinnost obecného zveřejnění, které méně narušují soukromí, a v každém případě v navrhované směrnici upřesnit:






  — | účel takového zveřejnění, pokud má být zachováno, |
| --- | --- | --- |

—

s ohledem na zveřejnění sankcí evropský inspektor ochrany údajů doporučuje posoudit alternativní možnosti pro povinnost obecného zveřejnění, které méně narušují soukromí, a v každém případě v navrhované směrnici upřesnit:

—

účel takového zveřejnění, pokud má být zachováno,

| — | osobní údaje, které by měly být zveřejňovány, |
| --- | --- |

—

osobní údaje, které by měly být zveřejňovány,

| — | skutečnost, že subjekty údajů musí být před zveřejněním rozhodnutí informovány a mají zaručena práva na odvolání proti tomuto rozhodnutí ještě před zveřejněním, |
| --- | --- |

—

skutečnost, že subjekty údajů musí být před zveřejněním rozhodnutí informovány a mají zaručena práva na odvolání proti tomuto rozhodnutí ještě před zveřejněním,

| — | skutečnost, že subjekty údajů mají právo vznést z vážných a legitimních důvodů námitku v souladu s článkem 14 směrnice 95/46/ES, |
| --- | --- |

—

skutečnost, že subjekty údajů mají právo vznést z vážných a legitimních důvodů námitku v souladu s článkem 14 směrnice 95/46/ES,

| — | další omezení týkající se zveřejnění na internetu. |
| --- | --- |

—

další omezení týkající se zveřejnění na internetu.

| — | pokud jde o uchovávání údajů, mělo by být doplněno samostatné ustanovení s dalšími upřesněními, které stanoví maximální dobu uchovávání a které členské státy musí dodržovat. |
| --- | --- |

—

pokud jde o uchovávání údajů, mělo by být doplněno samostatné ustanovení s dalšími upřesněními, které stanoví maximální dobu uchovávání a které členské státy musí dodržovat.

| 100. | Pokud jde o navrhovanou směrnici, evropský inspektor ochrany údajů dále doporučuje:






  — | doplnit zvláštní ustanovení k připomenutí zásady poskytovat subjektům údajů informace o zpracování jejich osobních údajů (v souladu s články 10 a 11 směrnice 95/46/ES) a k upřesnění, kdo za takové informace subjektů údajů ponese odpovědnost, |
| --- | --- | --- |

100.

Pokud jde o navrhovanou směrnici, evropský inspektor ochrany údajů dále doporučuje:

—

doplnit zvláštní ustanovení k připomenutí zásady poskytovat subjektům údajů informace o zpracování jejich osobních údajů (v souladu s články 10 a 11 směrnice 95/46/ES) a k upřesnění, kdo za takové informace subjektů údajů ponese odpovědnost,

| — | dodržovat zásadu proporcionality při omezování práv subjektů údajů, a v důsledku toho doplnit zvláštní ustanovení pro upřesnění podmínek, za kterých lze práva subjektů údajů omezit, |
| --- | --- |

—

dodržovat zásadu proporcionality při omezování práv subjektů údajů, a v důsledku toho doplnit zvláštní ustanovení pro upřesnění podmínek, za kterých lze práva subjektů údajů omezit,

| — | jasně uvést, zda zpracování osobních údajů může či nemůže být součástí posouzení rizik, které provádí určený úřad a povinné osoby. Pokud ano, měla by navrhovaná směrnice požadovat zavedení nezbytných záruk ochrany údajů, |
| --- | --- |

—

jasně uvést, zda zpracování osobních údajů může či nemůže být součástí posouzení rizik, které provádí určený úřad a povinné osoby. Pokud ano, měla by navrhovaná směrnice požadovat zavedení nezbytných záruk ochrany údajů,

| — | doplnit přesný seznam informací, které by měly být a které by neměly být brány v úvahu při provádění hloubkové kontroly klienta, a objasnit, zda by měly či neměly být pro tento účel shromažďovány citlivé údaje ve smyslu čl. 8 odst. 1 směrnice 95/46/ES. Pokud by takové zpracování bylo nezbytné, členské státy by měly zajistit, aby na jeho průběh dohlížel oficiální orgán a aby vnitrostátní právo stanovovalo vhodné specifické záruky, |
| --- | --- |

—

doplnit přesný seznam informací, které by měly být a které by neměly být brány v úvahu při provádění hloubkové kontroly klienta, a objasnit, zda by měly či neměly být pro tento účel shromažďovány citlivé údaje ve smyslu čl. 8 odst. 1 směrnice 95/46/ES. Pokud by takové zpracování bylo nezbytné, členské státy by měly zajistit, aby na jeho průběh dohlížel oficiální orgán a aby vnitrostátní právo stanovovalo vhodné specifické záruky,

| — | změnit článek 21 tak, aby byly jasněji omezeny situace, v nichž jsou rizika tak podstatná, že odůvodňují zesílenou hloubkovou kontrolu, a aby byly stanoveny procesní záruky proti zneužití, |
| --- | --- |

—

změnit článek 21 tak, aby byly jasněji omezeny situace, v nichž jsou rizika tak podstatná, že odůvodňují zesílenou hloubkovou kontrolu, a aby byly stanoveny procesní záruky proti zneužití,

| — | změnit článek 42 tak, aby obsahoval odkaz na důvěrnost, kterou by měli respektovat všichni zaměstnanci zapojení do postupů hloubkové kontroly klienta, |
| --- | --- |

—

změnit článek 42 tak, aby obsahoval odkaz na důvěrnost, kterou by měli respektovat všichni zaměstnanci zapojení do postupů hloubkové kontroly klienta,

| — | vyjmenovat v samostatném ustanovení typy identifikačních údajů, které mají být shromážděny o skutečném vlastníkovi, a sice i v případech, kdy není uplatňována důvěra. |
| --- | --- |

—

vyjmenovat v samostatném ustanovení typy identifikačních údajů, které mají být shromážděny o skutečném vlastníkovi, a sice i v případech, kdy není uplatňována důvěra.

| 101. | Pokud jde o navrhované nařízení, evropský inspektor ochrany údajů dále doporučuje:






  — | zdržet se používání vnitrostátního čísla totožnosti jako odkazu bez konkrétních omezení a/nebo záruk a místo něj používat číslo transakce, |
| --- | --- | --- |

101.

Pokud jde o navrhované nařízení, evropský inspektor ochrany údajů dále doporučuje:

—

zdržet se používání vnitrostátního čísla totožnosti jako odkazu bez konkrétních omezení a/nebo záruk a místo něj používat číslo transakce,

| — | připomenout význam dodržování zásady přesnosti údajů, stanovené v čl. 6 písm. d) směrnice 95/46/ES, v kontextu postupů proti praní peněz, |
| --- | --- |

—

připomenout význam dodržování zásady přesnosti údajů, stanovené v čl. 6 písm. d) směrnice 95/46/ES, v kontextu postupů proti praní peněz,

| — | doplnit ustanovení uvádějící, že „k informacím by měly mít přístup pouze určené osoby nebo kategorie osob“, |
| --- | --- |

—

doplnit ustanovení uvádějící, že „k informacím by měly mít přístup pouze určené osoby nebo kategorie osob“,

| — | doplnit ustanovení týkající se dodržování důvěrnosti a povinností v oblasti ochrany údajů ze strany zaměstnanců, kteří pracují s osobními údaji o plátci a příjemci platby, |
| --- | --- |

—

doplnit ustanovení týkající se dodržování důvěrnosti a povinností v oblasti ochrany údajů ze strany zaměstnanců, kteří pracují s osobními údaji o plátci a příjemci platby,

| — | v článku 15 vyjasnit, že k uloženým údajům by neměly mít přístup žádné jiné vnější orgány či strany, které nemají žádný zájem na boji proti praní peněz nebo financování terorismu, |
| --- | --- |

—

v článku 15 vyjasnit, že k uloženým údajům by neměly mít přístup žádné jiné vnější orgány či strany, které nemají žádný zájem na boji proti praní peněz nebo financování terorismu,

| — | doplnit článek 21 upřesněním, kterému orgánu budou hlášena porušení nařízení, a uvedením požadavku, aby v zájmu ochrany údajů před náhodným nebo nezákonným zničením, náhodnou ztrátou, změnou nebo nezákonným zveřejněním byla zavedena náležitá technická a organizační opatření. |
| --- | --- |

—

doplnit článek 21 upřesněním, kterému orgánu budou hlášena porušení nařízení, a uvedením požadavku, aby v zájmu ochrany údajů před náhodným nebo nezákonným zničením, náhodnou ztrátou, změnou nebo nezákonným zveřejněním byla zavedena náležitá technická a organizační opatření.

V Bruselu dne 4. července 2013.

Giovanni BUTTARELLI

zástupce evropského inspektora ochrany údajů

---

(1)  COM(2013) 45 final.

1

(2)  COM(2013) 44 final.

2

(3)  Viz čl. 1 odst. 2 navrhované směrnice.

3

(4)  Viz čl. 1 odst. 4 navrhované směrnice.

4

(5)  Výbor FATF je celosvětový tvůrce norem v oblasti opatření pro boj proti praní peněz, financování terorismu a (v poslední době) financování šíření zbraní. Jedná se o mezivládní orgán s 36 členy a účastí více než 180 zemí. Evropská komise je jedním z jeho zakládajících členů. 15 členských států EU je jeho samostatnými členy.

5

(6)  Směrnice 2005/60/ES ze dne 26. října 2005 o předcházení zneužití finančního systému k praní peněz a financování terorismu.

6

(7)  Predikativní trestný čin je jakýkoli trestný čin, jehož výnosy jsou použity ke spáchání jiného trestného činu: například v tomto kontextu může být predikativní trestnou činností u praní peněz podvod, korupce, obchodování s drogami a jiné závažné trestné činy.

7

---

| 4.2.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 32/13 |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 32/13

---

Shrnutí stanoviska evropského inspektora ochrany údajů k návrhu rozhodnutí Rady o uzavření dohody mezi Evropskou unií a Ruskou federací o prekursorech drog

(Úplné znění tohoto stanoviska je k dispozici v angličtině, francouzštině a němčině na webových stránkách evropského inspektora ochrany údajů na adrese http://www.edps.europa.eu)

2014/C 32/07

I.   Úvod

I.1   Souvislosti konzultace evropského inspektora ochrany údajů

| 1. | Dne 21. ledna 2013 přijala Komise návrh rozhodnutí Rady o uzavření dohody mezi Evropskou unií a Ruskou federací o prekursorech drog (dále jen „návrh“) (1). Návrh byl téhož dne zaslán evropskému inspektorovi ochrany údajů ke konzultaci. |
| --- | --- |

1.

Dne 21. ledna 2013 přijala Komise návrh rozhodnutí Rady o uzavření dohody mezi Evropskou unií a Ruskou federací o prekursorech drog (dále jen „návrh“) (1). Návrh byl téhož dne zaslán evropskému inspektorovi ochrany údajů ke konzultaci.

| 2. | Návrh obsahuje znění dohody mezi Evropskou unií a Ruskou federací o prekursorech drog (dále jen „dohoda“) (2). Příloha II dohody obsahuje výčet definic a zásad v oblasti ochrany údajů (dále jen „zásady ochrany údajů“) (3). |
| --- | --- |

2.

Návrh obsahuje znění dohody mezi Evropskou unií a Ruskou federací o prekursorech drog (dále jen „dohoda“) (2). Příloha II dohody obsahuje výčet definic a zásad v oblasti ochrany údajů (dále jen „zásady ochrany údajů“) (3).

| 3. | Komise evropského inspektora ochrany údajů konzultovala již v minulosti. Stávající stanovisko vychází z doporučení poskytnutých při této příležitosti a ze stanoviska evropského inspektora ochrany údajů ke změnám nařízení o obchodu s prekursory drog v rámci EU a se třetími zeměmi (4). |
| --- | --- |

3.

Komise evropského inspektora ochrany údajů konzultovala již v minulosti. Stávající stanovisko vychází z doporučení poskytnutých při této příležitosti a ze stanoviska evropského inspektora ochrany údajů ke změnám nařízení o obchodu s prekursory drog v rámci EU a se třetími zeměmi (4).

I.2   Cíl dohody

| 4. | Cílem dohody je posílit spolupráci mezi Evropskou unií a Ruskou federací při zamezování získávání látek používaných k nedovolené výrobě omamných a psychotropních látek (dále jen „prekursory drog“) z legálního obchodu. |
| --- | --- |

4.

Cílem dohody je posílit spolupráci mezi Evropskou unií a Ruskou federací při zamezování získávání látek používaných k nedovolené výrobě omamných a psychotropních látek (dále jen „prekursory drog“) z legálního obchodu.

| 5. | Na základě Úmluvy OSN proti nedovolenému obchodu s omamnými a psychotropními látkami z roku 1988 (dále jen „úmluva z roku 1988“) (5) dohoda umožní koordinaci postupů kontroly obchodu a poskytování vzájemné pomoci mezi příslušnými orgány smluvních stran (Evropské unie a Ruské federace) společně s technickou a vědeckou spoluprací a vytvořením smíšené kontrolní skupiny. |
| --- | --- |

5.

Na základě Úmluvy OSN proti nedovolenému obchodu s omamnými a psychotropními látkami z roku 1988 (dále jen „úmluva z roku 1988“) (5) dohoda umožní koordinaci postupů kontroly obchodu a poskytování vzájemné pomoci mezi příslušnými orgány smluvních stran (Evropské unie a Ruské federace) společně s technickou a vědeckou spoluprací a vytvořením smíšené kontrolní skupiny.

IV.   Závěry

| 35. | Evropský inspektor ochrany údajů vítá, že v textu dohody jsou uvedena ustanovení o ochraně osobních údajů a že příloha obsahuje výčet zásad ochrany údajů, které mají smluvní strany dodržovat. |
| --- | --- |

35.

Evropský inspektor ochrany údajů vítá, že v textu dohody jsou uvedena ustanovení o ochraně osobních údajů a že příloha obsahuje výčet zásad ochrany údajů, které mají smluvní strany dodržovat.

| 36. | Evropský inspektor ochrany údajů navrhuje, aby bylo výslovně uvedeno, že vnitrostátní právní předpisy zemí EU, jimiž se provádí směrnice 95/46/ES, se vztahují na předávání osobních údajů Unií ruským orgánům a na zpracovávání osobních údajů orgány EU. Navrhuje také začlenit do textu odkaz na články 7 a 8 Listiny základních práv EU. |
| --- | --- |

36.

Evropský inspektor ochrany údajů navrhuje, aby bylo výslovně uvedeno, že vnitrostátní právní předpisy zemí EU, jimiž se provádí směrnice 95/46/ES, se vztahují na předávání osobních údajů Unií ruským orgánům a na zpracovávání osobních údajů orgány EU. Navrhuje také začlenit do textu odkaz na články 7 a 8 Listiny základních práv EU.

| 37. | Doporučuje rovněž v čl. 3 odst. 2, čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 3 podrobně stanovit veškeré kategorie osobních údajů, jež smí být předávány. Kromě toho by do textu dohody nebo do přílohy II měly být doplněny dodatečné záruky, jako jsou kratší lhůty pro uchovávání údajů a přísnější bezpečnostní opatření. V dohodě by měly být výslovně uvedeny další účely, za nimiž lze údaje podle čl. 5 odst. 3 zpracovávat, a ty by měly být v souladu s původním účelem, kvůli němuž byly údaje předány. |
| --- | --- |

37.

Doporučuje rovněž v čl. 3 odst. 2, čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 3 podrobně stanovit veškeré kategorie osobních údajů, jež smí být předávány. Kromě toho by do textu dohody nebo do přílohy II měly být doplněny dodatečné záruky, jako jsou kratší lhůty pro uchovávání údajů a přísnější bezpečnostní opatření. V dohodě by měly být výslovně uvedeny další účely, za nimiž lze údaje podle čl. 5 odst. 3 zpracovávat, a ty by měly být v souladu s původním účelem, kvůli němuž byly údaje předány.

| 38. | Evropský inspektor ochrany údajů rovněž vítá zákaz uchovávání údajů po delší dobu, než je nezbytně nutné, obsažený v čl. 5 odst. 2 dohody, doporučuje nicméně pro uchovávání specifikovat alespoň maximální lhůty pro uchovávání údajů. |
| --- | --- |

38.

Evropský inspektor ochrany údajů rovněž vítá zákaz uchovávání údajů po delší dobu, než je nezbytně nutné, obsažený v čl. 5 odst. 2 dohody, doporučuje nicméně pro uchovávání specifikovat alespoň maximální lhůty pro uchovávání údajů.

| 39. | Evropský inspektor ochrany údajů vítá začlenění závazných zásad ochrany údajů. Doporučuje však, aby byly rozšířeny, a to takto:






  — | měla by být doplněna ustanovení o „bezpečnosti údajů“ spolu s konkrétními požadavky na zpracování „citlivých údajů“, |
| --- | --- | --- |

39.

Evropský inspektor ochrany údajů vítá začlenění závazných zásad ochrany údajů. Doporučuje však, aby byly rozšířeny, a to takto:

—

měla by být doplněna ustanovení o „bezpečnosti údajů“ spolu s konkrétními požadavky na zpracování „citlivých údajů“,

| — | v textu dohody či v příloze by měly být podrobně stanoveny postupy pro zajištění účinného uplatňování zásad „transparentnosti“ a „práva na přístup k údajům, jejich opravu, vymazání a zablokování“, |
| --- | --- |

—

v textu dohody či v příloze by měly být podrobně stanoveny postupy pro zajištění účinného uplatňování zásad „transparentnosti“ a „práva na přístup k údajům, jejich opravu, vymazání a zablokování“,

| — | co se týče „dalšího předávání“, mělo by být doplněno, že příslušné orgány smluvních stran by neměly předávat osobní údaje jiným vnitrostátním příjemcům, pokud tito příjemci neprokáží odpovídající úroveň ochrany a účel, za nímž byly údaje předány, |
| --- | --- |

—

co se týče „dalšího předávání“, mělo by být doplněno, že příslušné orgány smluvních stran by neměly předávat osobní údaje jiným vnitrostátním příjemcům, pokud tito příjemci neprokáží odpovídající úroveň ochrany a účel, za nímž byly údaje předány,

| — | pokud jde o zásadu „nápravy“, mělo by být specifikováno, že pojmem „příslušné orgány“, používaným ve zbytku dohody v jiné souvislosti, se zde rozumí orgány příslušné k ochraně osobních údajů a k dohledu nad jejich zpracováním, |
| --- | --- |

—

pokud jde o zásadu „nápravy“, mělo by být specifikováno, že pojmem „příslušné orgány“, používaným ve zbytku dohody v jiné souvislosti, se zde rozumí orgány příslušné k ochraně osobních údajů a k dohledu nad jejich zpracováním,

| — | příslušné orgány a praktické informace o existujících možnostech nápravy by měly být zmíněny buď přímo v dohodě, anebo alespoň v korespondenci mezi smluvními stranami či v dokumentech, které dohodu doprovázejí, |
| --- | --- |

—

příslušné orgány a praktické informace o existujících možnostech nápravy by měly být zmíněny buď přímo v dohodě, anebo alespoň v korespondenci mezi smluvními stranami či v dokumentech, které dohodu doprovázejí,

| — | co se týče zásady „výjimky z práva na transparentnost a přímý přístup“, mělo by být konkrétně uvedeno, že v případech, kdy nelze subjektům údajů udělit právo na přístup, by měl být poskytnut přístup nepřímý prostřednictvím vnitrostátních orgánů na ochranu údajů zemí EU. |
| --- | --- |

—

co se týče zásady „výjimky z práva na transparentnost a přímý přístup“, mělo by být konkrétně uvedeno, že v případech, kdy nelze subjektům údajů udělit právo na přístup, by měl být poskytnut přístup nepřímý prostřednictvím vnitrostátních orgánů na ochranu údajů zemí EU.

| 41. | Rovněž by mělo být podrobně stanoveno, že orgány smluvních stran dohlížející na ochranu údajů by měly společně přezkoumávat provádění dohody, a to buď v rámci smíšené kontrolní skupiny, nebo v rámci samostatného postupu. Pokud navíc nebude dostatečně zajištěna nezávislost příslušného ruského orgánu dohledu, mělo by být dále specifikováno, že na dohledu nad prováděním dohody ruskými orgány by se měly podílet vnitrostátní orgány na ochranu údajů EU. Výsledky přezkumu by se měly předkládat Evropskému parlamentu a Radě a v případě potřeby by měla být plně zachována důvěrnost informací. |
| --- | --- |

41.

Rovněž by mělo být podrobně stanoveno, že orgány smluvních stran dohlížející na ochranu údajů by měly společně přezkoumávat provádění dohody, a to buď v rámci smíšené kontrolní skupiny, nebo v rámci samostatného postupu. Pokud navíc nebude dostatečně zajištěna nezávislost příslušného ruského orgánu dohledu, mělo by být dále specifikováno, že na dohledu nad prováděním dohody ruskými orgány by se měly podílet vnitrostátní orgány na ochranu údajů EU. Výsledky přezkumu by se měly předkládat Evropskému parlamentu a Radě a v případě potřeby by měla být plně zachována důvěrnost informací.

| 42. | Evropský inspektor ochrany údajů také doporučuje doplnit článek 12 dohody doložkou, která umožní kterékoli smluvní straně pozastavit či ukončit platnost dohody v případě, že druhá strana poruší své smluvní závazky, včetně dodržování zásad ochrany údajů. |
| --- | --- |

42.

Evropský inspektor ochrany údajů také doporučuje doplnit článek 12 dohody doložkou, která umožní kterékoli smluvní straně pozastavit či ukončit platnost dohody v případě, že druhá strana poruší své smluvní závazky, včetně dodržování zásad ochrany údajů.

V Bruselu dne 23. dubna 2013.

Giovanni BUTTARELLI

zástupce evropského inspektora ochrany údajů

---

(1)  COM(2013) 4 final.

1

(2)  Příloha návrhu.

2

(3)  Příloha II dohody.

3

(4)  Stanovisko evropského inspektora ochrany údajů ze dne 18. ledna 2013 k návrhu nařízení, kterým se mění nařízení (ES) č. 273/2004 o prekursorech drog, a návrhu nařízení, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 111/2005, kterým se stanoví pravidla pro sledování obchodu s prekursory drog mezi Společenstvím a třetími zeměmi, zejména s. 9–10, dostupné na adrese http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/Consultation/Opinions/2013/13-01-18_Drug_precursors_EN.pdf

4

(5)  Úmluva Organizace spojených národů proti nedovolenému obchodu s omamnými a psychotropními látkami, přijatá ve Vídni dne 19. prosince 1988, dostupná na adrese http://www.unodc.org/pdf/convention_1988_en.pdf

5

---

| 4.2.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 32/15 |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 32/15

---

Shrnutí stanoviska evropského inspektora ochrany údajů ke sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě s názvem „Posílení spolupráce při prosazování práva v EU: Evropský model pro výměnu informací (EIXM)“

(Úplné znění tohoto stanoviska je k dispozici v angličtině, francouzštině a němčině na webových stránkách evropského inspektora ochrany údajů na adrese http://www.edps.europa.eu)

2014/C 32/08

1.   Úvod

1.1   Konzultace evropského inspektora ochrany údajů

| 1. | Dne 7. prosince 2012 přijala Komise sdělení s názvem „Posílení spolupráce při prosazování práva v EU: Evropský model pro výměnu informací (EIXM)“ (dále jen „sdělení“) (1). Téhož dne přijala Komise zprávu o provádění rozhodnutí Rady 2008/615/SVV ze dne 23. června 2008 o posílení přeshraniční spolupráce, zejména v boji proti terorismu a přeshraniční trestné činnosti („prümské rozhodnutí“) (2). Této zprávě není v tomto stanovisku věnován samostatný komentář, je zde však zmíněna kvůli lepšímu porozumění souvislostem. |
| --- | --- |

1.

Dne 7. prosince 2012 přijala Komise sdělení s názvem „Posílení spolupráce při prosazování práva v EU: Evropský model pro výměnu informací (EIXM)“ (dále jen „sdělení“) (1). Téhož dne přijala Komise zprávu o provádění rozhodnutí Rady 2008/615/SVV ze dne 23. června 2008 o posílení přeshraniční spolupráce, zejména v boji proti terorismu a přeshraniční trestné činnosti („prümské rozhodnutí“) (2). Této zprávě není v tomto stanovisku věnován samostatný komentář, je zde však zmíněna kvůli lepšímu porozumění souvislostem.

| 2. | Před přijetím sdělení bylo evropskému inspektorovi ochrany údajů umožněno vyjádřit neformální připomínky. Evropský inspektor ochrany údajů vítá, že některé z jeho připomínek jsou ve sdělení zohledněny. |
| --- | --- |

2.

Před přijetím sdělení bylo evropskému inspektorovi ochrany údajů umožněno vyjádřit neformální připomínky. Evropský inspektor ochrany údajů vítá, že některé z jeho připomínek jsou ve sdělení zohledněny.

1.2   Souvislosti a cíle sdělení

| 3. | Cílem Stockholmského programu (3) je řešit budoucí výzvy a pomocí opatření zaměřených na zájmy a potřeby občanů dále posílit prostor svobody, bezpečnosti a práva. Program stanoví priority EU v oblasti spravedlnosti a vnitřních věcí na období 2010–2014 a vymezuje strategické směry pro legislativní a operativní plánování v rámci prostoru svobody, bezpečnosti a práva v souladu s článkem 68 Smlouvy o fungování Evropské unie („SFEU“) (4). |
| --- | --- |

3.

Cílem Stockholmského programu (3) je řešit budoucí výzvy a pomocí opatření zaměřených na zájmy a potřeby občanů dále posílit prostor svobody, bezpečnosti a práva. Program stanoví priority EU v oblasti spravedlnosti a vnitřních věcí na období 2010–2014 a vymezuje strategické směry pro legislativní a operativní plánování v rámci prostoru svobody, bezpečnosti a práva v souladu s článkem 68 Smlouvy o fungování Evropské unie („SFEU“) (4).

| 4. | Stockholmský program především uznává potřebu soudržnosti a konsolidace při rozvíjení správy informací a jejich výměny v oblasti vnitřní bezpečnosti EU a vyzývá Radu a Komisi, aby v oblasti vnitřní bezpečnosti EU uplatňovaly strategii správy informací včetně přísného režimu ochrany údajů. V této souvislosti Stockholmský program rovněž vyzývá Komisi, aby posoudila potřebu vytvoření evropského modelu pro výměnu informací (EXIM) založeného na existujících nástrojích v oblasti výměny informací v EU. Toto posouzení by mělo pomoci zjistit, zda tyto nástroje fungují tak, jak bylo původně zamýšleno, a zda splňují cíle strategie pro správu informací (5). |
| --- | --- |

4.

Stockholmský program především uznává potřebu soudržnosti a konsolidace při rozvíjení správy informací a jejich výměny v oblasti vnitřní bezpečnosti EU a vyzývá Radu a Komisi, aby v oblasti vnitřní bezpečnosti EU uplatňovaly strategii správy informací včetně přísného režimu ochrany údajů. V této souvislosti Stockholmský program rovněž vyzývá Komisi, aby posoudila potřebu vytvoření evropského modelu pro výměnu informací (EXIM) založeného na existujících nástrojích v oblasti výměny informací v EU. Toto posouzení by mělo pomoci zjistit, zda tyto nástroje fungují tak, jak bylo původně zamýšleno, a zda splňují cíle strategie pro správu informací (5).

| 5. | V návaznosti na Stockholmský program Komise v červenci 2010 zveřejnila sdělení (6) (dále jen „sdělení z roku 2010“), jež poskytuje úplný přehled platných, uplatňovaných a zvažovaných opatření na úrovni EU, která upravují sběr, uchovávání a přeshraniční výměnu osobních údajů pro účely prosazování práva a řízení migrace. |
| --- | --- |

5.

V návaznosti na Stockholmský program Komise v červenci 2010 zveřejnila sdělení (6) (dále jen „sdělení z roku 2010“), jež poskytuje úplný přehled platných, uplatňovaných a zvažovaných opatření na úrovni EU, která upravují sběr, uchovávání a přeshraniční výměnu osobních údajů pro účely prosazování práva a řízení migrace.

| 6. | V reakci na vyzvání Stockholmského programu a na základě sdělení z roku 2010 je cílem stávajícího sdělení posoudit, jak přeshraniční výměna informací v EU funguje v praxi, a doporučit možná zlepšení. |
| --- | --- |

6.

V reakci na vyzvání Stockholmského programu a na základě sdělení z roku 2010 je cílem stávajícího sdělení posoudit, jak přeshraniční výměna informací v EU funguje v praxi, a doporučit možná zlepšení.

3.   Závěry

| 37. | Evropský inspektor ochrany údajů oceňuje všeobecnou pozornost, která je ve sdělení věnována ochraně údajů a jež klade důraz na nezbytnost zajištění vysoké kvality údajů, jejich bezpečnosti a ochrany, a připomíná, že při jakékoli kombinaci či posloupnosti postupů používaných k výměně informací musí být dodržována pravidla ochrany údajů, jejich bezpečnosti a kvality stejně jako účel, k němuž mohou být tyto nástroje použity. |
| --- | --- |

37.

Evropský inspektor ochrany údajů oceňuje všeobecnou pozornost, která je ve sdělení věnována ochraně údajů a jež klade důraz na nezbytnost zajištění vysoké kvality údajů, jejich bezpečnosti a ochrany, a připomíná, že při jakékoli kombinaci či posloupnosti postupů používaných k výměně informací musí být dodržována pravidla ochrany údajů, jejich bezpečnosti a kvality stejně jako účel, k němuž mohou být tyto nástroje použity.

| 38. | Evropský inspektor ochrany údajů rovněž:






  — | vítá závěry, k nimž sdělení dochází, totiž že na úrovni EU nejsou zapotřebí ani nové databáze pro účely prosazování práva, ani nové nástroje pro výměnu informací, |
| --- | --- | --- |

38.

Evropský inspektor ochrany údajů rovněž:

—

vítá závěry, k nimž sdělení dochází, totiž že na úrovni EU nejsou zapotřebí ani nové databáze pro účely prosazování práva, ani nové nástroje pro výměnu informací,

| — | zdůrazňuje, že je třeba důkladně posoudit nástroje a iniciativy v oblasti spravedlnosti a vnitřních věcí, přičemž výsledek tohoto posouzení by měl vést ke komplexní, integrované a dobře strukturované politice EU v oblasti správy a výměny informací, a vybízí Komisi, aby provedla hodnocení ostatních existujících nástrojů, |
| --- | --- |

—

zdůrazňuje, že je třeba důkladně posoudit nástroje a iniciativy v oblasti spravedlnosti a vnitřních věcí, přičemž výsledek tohoto posouzení by měl vést ke komplexní, integrované a dobře strukturované politice EU v oblasti správy a výměny informací, a vybízí Komisi, aby provedla hodnocení ostatních existujících nástrojů,

| — | vybízí Komisi, aby se zabývala i) účinností zásad ochrany údajů ve světle technologických změn, vývoje souvisejícího s rozsáhlými IT systémy a rostoucím využíváním údajů, které nebyly původně shromážděny pro účely související s bojem proti trestné činnosti; jakož i ii) účinností současného trendu rozsáhlého, systematického a proaktivního sledování jednotlivců, kteří nejsou podezřelými, z hlediska veřejné bezpečnosti a jeho skutečnou užitečností v boji proti trestné činnosti; přičemž výsledek těchto úvah by měl vést ke komplexní, integrované a dobře strukturované politice EU v souvislosti se správou informací v této oblasti a jejich výměnou, |
| --- | --- |

—

vybízí Komisi, aby se zabývala i) účinností zásad ochrany údajů ve světle technologických změn, vývoje souvisejícího s rozsáhlými IT systémy a rostoucím využíváním údajů, které nebyly původně shromážděny pro účely související s bojem proti trestné činnosti; jakož i ii) účinností současného trendu rozsáhlého, systematického a proaktivního sledování jednotlivců, kteří nejsou podezřelými, z hlediska veřejné bezpečnosti a jeho skutečnou užitečností v boji proti trestné činnosti; přičemž výsledek těchto úvah by měl vést ke komplexní, integrované a dobře strukturované politice EU v souvislosti se správou informací v této oblasti a jejich výměnou,

| — | zdůrazňuje, že probíhající diskuse o návrhu směrnice by neměla Komisi bránit v tom, aby sestavila přehled problémů a rizik v souvislosti s ochranou údajů a možných zlepšení stávajícího právního kontextu, a doporučuje využít tyto diskuse při vypracovávání evropského modelu pro výměnu informací, především pokud jde o rozlišování mezi zpracováváním údajů podezřelých a údajů osob, jež podezřelé nejsou, |
| --- | --- |

—

zdůrazňuje, že probíhající diskuse o návrhu směrnice by neměla Komisi bránit v tom, aby sestavila přehled problémů a rizik v souvislosti s ochranou údajů a možných zlepšení stávajícího právního kontextu, a doporučuje využít tyto diskuse při vypracovávání evropského modelu pro výměnu informací, především pokud jde o rozlišování mezi zpracováváním údajů podezřelých a údajů osob, jež podezřelé nejsou,

| — | rozhodně souhlasí, že je třeba přezkoumat stávající nástroje a uvést je do souladu s navrhovanou směrnicí, a vybízí Komisi, aby podnikla další kroky, |
| --- | --- |

—

rozhodně souhlasí, že je třeba přezkoumat stávající nástroje a uvést je do souladu s navrhovanou směrnicí, a vybízí Komisi, aby podnikla další kroky,

| — | vybízí Komisi, aby stávající nástroje posoudila během jejich zavádění i po jejich úplném zavedení, |
| --- | --- |

—

vybízí Komisi, aby stávající nástroje posoudila během jejich zavádění i po jejich úplném zavedení,

| — | doporučuje, aby pokyny týkající se volby kanálů, k jejichž poskytnutí je Rada vyzývána, braly v potaz důsledky v souvislosti s omezením účelu a odpovědností, |
| --- | --- |

—

doporučuje, aby pokyny týkající se volby kanálů, k jejichž poskytnutí je Rada vyzývána, braly v potaz důsledky v souvislosti s omezením účelu a odpovědností,

| — | vybízí Komisi, aby jasněji zdůvodnila volbu nástroje SIENA jako výchozího kanálu pro Europol a aby posoudila, zda je tato volba v souladu se zásadou ochrany soukromí již od návrhu, |
| --- | --- |

—

vybízí Komisi, aby jasněji zdůvodnila volbu nástroje SIENA jako výchozího kanálu pro Europol a aby posoudila, zda je tato volba v souladu se zásadou ochrany soukromí již od návrhu,

| — | s uspokojením konstatuje, že sdělení připomíná, že informace smí být vyměňovány a využívány pouze tehdy, pokud to právní předpisy dovolují, což zahrnuje dodržování pravidel ochrany údajů, a vyzývá Komisi, aby začala pracovat na harmonizovaných podmínkách pro jednotná kontaktní místa s cílem zajistit, že požadavky budou ve všech členských státech obdobné a budou účinně chránit jednotlivce, |
| --- | --- |

—

s uspokojením konstatuje, že sdělení připomíná, že informace smí být vyměňovány a využívány pouze tehdy, pokud to právní předpisy dovolují, což zahrnuje dodržování pravidel ochrany údajů, a vyzývá Komisi, aby začala pracovat na harmonizovaných podmínkách pro jednotná kontaktní místa s cílem zajistit, že požadavky budou ve všech členských státech obdobné a budou účinně chránit jednotlivce,

| — | doporučuje zahrnout školení o bezpečnosti informací a ochraně údajů jak do systému navrženého Komisí, tak do školení, která mají zajišťovat členské státy. |
| --- | --- |

—

doporučuje zahrnout školení o bezpečnosti informací a ochraně údajů jak do systému navrženého Komisí, tak do školení, která mají zajišťovat členské státy.

V Bruselu dne 29. dubna 2013.

Peter HUSTINX

evropský inspektor ochrany údajů

---

(1)  COM(2012) 735 final.

1

(2)  COM(2012) 732 final.

2

(3)  Stockholmský program – otevřená a bezpečná Evropa, která slouží svým občanům a chrání je, dokument Rady 5731/10, 3.3.2010.

3

(4)  Smlouva o fungování Evropské unie, (Úř. věst. C 83, 30.3.2010, s. 47).

4

(5)  Stockholmský program – otevřená a bezpečná Evropa, která slouží svým občanům a chrání je, dokument Rady 5731/10, 3.3.2010, oddíl 4.2.2.

5

(6)  Sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě ze dne 20. července 2010 s názvem „Přehled o správě informací v prostoru svobody, bezpečnosti a práva“, KOM(2010) 385 v konečném znění.

6

---

| 4.2.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 32/17 |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 32/17

---

Shrnutí stanoviska evropského inspektora ochrany údajů k pozměněnému návrhu směrnice o průhlednosti opatření upravujících ceny humánních léčivých přípravků a jejich začlenění do oblasti působnosti veřejných systémů zdravotního pojištění, který předkládá Komise

(Úplné znění tohoto stanoviska je k dispozici v angličtině, francouzštině a němčině na webových stránkách evropského inspektora ochrany údajů na adrese http://www.edps.europa.eu)

2014/C 32/09

1.   Úvod

1.1   Konzultace evropského inspektora ochrany údajů (EIOÚ)

| 1. | Dne 18. března 2013 přijala Komise pozměněný návrh týkající se směrnice o průhlednosti opatření upravujících ceny humánních léčivých přípravků a jejich začlenění do oblasti působnosti veřejných systémů zdravotního pojištění (dále jen navrhovaná směrnice) (1). Tento návrh byl dne 19. března 2013 zaslán evropskému inspektorovi ochrany údajů ke konzultaci. |
| --- | --- |

1.

Dne 18. března 2013 přijala Komise pozměněný návrh týkající se směrnice o průhlednosti opatření upravujících ceny humánních léčivých přípravků a jejich začlenění do oblasti působnosti veřejných systémů zdravotního pojištění (dále jen navrhovaná směrnice) (1). Tento návrh byl dne 19. března 2013 zaslán evropskému inspektorovi ochrany údajů ke konzultaci.

| 2. | Evropský inspektor ochrany údajů vítá, že s ním Komise návrh konzultuje a že je do preambule tohoto nástroje zařazen odkaz na toto stanovisko. Evropský inspektor ochrany údajů však lituje skutečnosti, že nebyl Komisí konzultován v průběhu příprav nebo alespoň po přijetí původního návrhu ze dne 1. března 2012 (2). |
| --- | --- |

2.

Evropský inspektor ochrany údajů vítá, že s ním Komise návrh konzultuje a že je do preambule tohoto nástroje zařazen odkaz na toto stanovisko. Evropský inspektor ochrany údajů však lituje skutečnosti, že nebyl Komisí konzultován v průběhu příprav nebo alespoň po přijetí původního návrhu ze dne 1. března 2012 (2).

1.2   Cíle a rozsah působnosti návrhu

| 3. | V důvodové zprávě k navrhované směrnici Komise uvádí, že členské státy jsou odpovědné za organizaci svého systému zdravotnictví a za poskytování služeb zdravotnictví a zdravotní péče, včetně rozdělování na ně vyčleněných zdrojů. V tomto rámci může každý členský stát přijímat opatření pro řízení spotřeby léčivých přípravků, regulování jejich cen či určování podmínek jejich veřejného financování. Léčivý přípravek registrovaný v souladu s právními předpisy EU na základě svého profilu jakosti, bezpečnosti a účinnosti proto může podléhat dodatečným právním požadavkům na úrovni členského státu, nežli je možné jej uvést na trh nebo podávat pacientům v rámci systému veřejného zdravotního pojištění. |
| --- | --- |

3.

V důvodové zprávě k navrhované směrnici Komise uvádí, že členské státy jsou odpovědné za organizaci svého systému zdravotnictví a za poskytování služeb zdravotnictví a zdravotní péče, včetně rozdělování na ně vyčleněných zdrojů. V tomto rámci může každý členský stát přijímat opatření pro řízení spotřeby léčivých přípravků, regulování jejich cen či určování podmínek jejich veřejného financování. Léčivý přípravek registrovaný v souladu s právními předpisy EU na základě svého profilu jakosti, bezpečnosti a účinnosti proto může podléhat dodatečným právním požadavkům na úrovni členského státu, nežli je možné jej uvést na trh nebo podávat pacientům v rámci systému veřejného zdravotního pojištění.

| 4. | Dále Komise vysvětluje, že směrnice 89/105/EHS (3) byla přijata, aby subjektům trhu umožnila ověřovat si, že vnitrostátní opatření upravující tvorbu cen a úhrady léčivých přípravků neporušují zásadu volného pohybu zboží. Proto směrnice 89/105/EHS stanoví sérii procesních požadavků s cílem zajistit průhlednost opatření o tvorbě cen a úhradách přijatých členskými státy. Od přijetí této směrnice se podmínky na trhu zásadním způsobem změnily, například příchodem generik, která zajišťují méně nákladné verze stávajících přípravků, nebo vývojem stále inovativnějších (přestože často nákladných) léčivých přípravků vycházejících z výzkumu. Souběžně stálý růst veřejných výdajů na léčivé přípravky v posledních desetiletích postupně povzbudil členské státy k vypracování složitějších a inovativnějších systémů tvorby cen a úhrad. |
| --- | --- |

4.

Dále Komise vysvětluje, že směrnice 89/105/EHS (3) byla přijata, aby subjektům trhu umožnila ověřovat si, že vnitrostátní opatření upravující tvorbu cen a úhrady léčivých přípravků neporušují zásadu volného pohybu zboží. Proto směrnice 89/105/EHS stanoví sérii procesních požadavků s cílem zajistit průhlednost opatření o tvorbě cen a úhradách přijatých členskými státy. Od přijetí této směrnice se podmínky na trhu zásadním způsobem změnily, například příchodem generik, která zajišťují méně nákladné verze stávajících přípravků, nebo vývojem stále inovativnějších (přestože často nákladných) léčivých přípravků vycházejících z výzkumu. Souběžně stálý růst veřejných výdajů na léčivé přípravky v posledních desetiletích postupně povzbudil členské státy k vypracování složitějších a inovativnějších systémů tvorby cen a úhrad.

| 5. | Návrh směrnice, kterou se zrušuje směrnice 89/105/EHS, byl přijat Komisí dne 1. března 2012. Komise uvádí, že jednání v rámci Pracovní skupiny Rady pro léčiva a zdravotnické prostředky se vzhledem k politicky citlivému charakteru dokumentu ukázala jako složitá. |
| --- | --- |

5.

Návrh směrnice, kterou se zrušuje směrnice 89/105/EHS, byl přijat Komisí dne 1. března 2012. Komise uvádí, že jednání v rámci Pracovní skupiny Rady pro léčiva a zdravotnické prostředky se vzhledem k politicky citlivému charakteru dokumentu ukázala jako složitá.

| 6. | Evropský parlament přijal svůj postoj v prvním čtení dne 6. února 2013. S ohledem na výsledky hlasování Parlamentu na plenárním zasedání a na postoj členských států v Radě se Komise rozhodla svůj návrh změnit přijetím navrhované směrnice a konzultovat EIOÚ. |
| --- | --- |

6.

Evropský parlament přijal svůj postoj v prvním čtení dne 6. února 2013. S ohledem na výsledky hlasování Parlamentu na plenárním zasedání a na postoj členských států v Radě se Komise rozhodla svůj návrh změnit přijetím navrhované směrnice a konzultovat EIOÚ.

1.3   Cíl stanoviska EIOÚ

| 7. | Stanovisko se zaměří na tyto aspekty navrhované směrnice týkající se ochrany osobních údajů: použitelnost právních předpisů o ochraně údajů, zveřejňování osobních údajů odborníků a členů určitých subjektů, případné zpracování údajů o zdraví pacientů prostřednictvím přístupu k údajům o registraci a navrhovaná možnost vytvoření databází na úrovni EU/členských států. |
| --- | --- |

7.

Stanovisko se zaměří na tyto aspekty navrhované směrnice týkající se ochrany osobních údajů: použitelnost právních předpisů o ochraně údajů, zveřejňování osobních údajů odborníků a členů určitých subjektů, případné zpracování údajů o zdraví pacientů prostřednictvím přístupu k údajům o registraci a navrhovaná možnost vytvoření databází na úrovni EU/členských států.

3.   Závěry

Evropský ochránce osobních údajů doporučuje:

| — | vložit odkazy na použitelné právní předpisy o ochraně údajů do samostatného článku navrhované směrnice. Takový odkaz by měl stanovit jako obecné pravidlo, že se na zpracování osobních údajů v rámci navrhované směrnice vztahují směrnice 95/46/ES a nařízení (ES) č. 45/2001. EIOÚ dále navrhuje, že by odkaz na směrnici 95/46/ES měl upřesnit, že se ustanovení použijí v souladu s vnitrostátními právními předpisy, které provádějí směrnici 95/46/ES, |
| --- | --- |

—

vložit odkazy na použitelné právní předpisy o ochraně údajů do samostatného článku navrhované směrnice. Takový odkaz by měl stanovit jako obecné pravidlo, že se na zpracování osobních údajů v rámci navrhované směrnice vztahují směrnice 95/46/ES a nařízení (ES) č. 45/2001. EIOÚ dále navrhuje, že by odkaz na směrnici 95/46/ES měl upřesnit, že se ustanovení použijí v souladu s vnitrostátními právními předpisy, které provádějí směrnici 95/46/ES,

| — | posoudit, zda je nutné navrhovat systém popsaný v článku 16 navrhované směrnice týkající se povinného zveřejňování jmen a prohlášení o zájmech odborníků, členů rozhodovacích orgánů a členů subjektů odpovědných za postupy pro uplatnění opravných prostředků, a ověřit, zda povinné zveřejňování nepřesahuje to, co je nezbytné k dosažení sledovaného cíle veřejného zájmu, a zda k dosažení stejného cíle existují jiná, méně omezující opatření. Bude-li výsledek tohoto přezkumu proporcionality kladný, musí být povinné zveřejňování v každém případě doplněno odpovídajícími ochrannými opatřeními, která zajistí bezvýhradné dodržování práv dotčených osob, bezpečnost a věrnost údajů a jejich odstranění po uplynutí přiměřené lhůty, |
| --- | --- |

—

posoudit, zda je nutné navrhovat systém popsaný v článku 16 navrhované směrnice týkající se povinného zveřejňování jmen a prohlášení o zájmech odborníků, členů rozhodovacích orgánů a členů subjektů odpovědných za postupy pro uplatnění opravných prostředků, a ověřit, zda povinné zveřejňování nepřesahuje to, co je nezbytné k dosažení sledovaného cíle veřejného zájmu, a zda k dosažení stejného cíle existují jiná, méně omezující opatření. Bude-li výsledek tohoto přezkumu proporcionality kladný, musí být povinné zveřejňování v každém případě doplněno odpovídajícími ochrannými opatřeními, která zajistí bezvýhradné dodržování práv dotčených osob, bezpečnost a věrnost údajů a jejich odstranění po uplynutí přiměřené lhůty,

| — | vložit do článku 13 navrhované směrnice týkajícího se přístupu k údajům o registraci, mají-li být zpracovány osobní údaje o zdraví, odkaz na článek 8 směrnice 95/46/ES, a vložit do navrhované směrnice ustanovení, které jasně definuje, v jakých situacích a na základě jakých ochranných opatření se budou údaje o zdraví pacientů zpracovávat, |
| --- | --- |

—

vložit do článku 13 navrhované směrnice týkajícího se přístupu k údajům o registraci, mají-li být zpracovány osobní údaje o zdraví, odkaz na článek 8 směrnice 95/46/ES, a vložit do navrhované směrnice ustanovení, které jasně definuje, v jakých situacích a na základě jakých ochranných opatření se budou údaje o zdraví pacientů zpracovávat,

| — | začlenit do článku 13 navrhované směrnice požadavek na plnou anonymizaci všech údajů o zdraví pacientů zahrnutých do údajů o registraci předtím, než jsou tyto údaje předány příslušnému orgánu k jakémukoli dalšímu zpracování za účelem rozhodnutí týkajících se tvorby cen a úhrad, |
| --- | --- |

—

začlenit do článku 13 navrhované směrnice požadavek na plnou anonymizaci všech údajů o zdraví pacientů zahrnutých do údajů o registraci předtím, než jsou tyto údaje předány příslušnému orgánu k jakémukoli dalšímu zpracování za účelem rozhodnutí týkajících se tvorby cen a úhrad,

| — | provést posouzení dopadů na ochranu údajů předtím, než budou učiněny další kroky vedoucí ke spuštění jakékoli nové databáze. |
| --- | --- |

—

provést posouzení dopadů na ochranu údajů předtím, než budou učiněny další kroky vedoucí ke spuštění jakékoli nové databáze.

V Bruselu dne 30. května 2013.

Giovanni BUTTARELLI

zástupce evropského inspektora ochrany údajů

---

(1)  COM(2013) 168 final/2.

1

(2)  COM(2012) 84 final.

2

(3)  Směrnice Rady 89/105/EHS ze dne 21. prosince 1988 o průhlednosti opatření upravujících tvorbu cen u humánních léčivých přípravků a jejich začlenění do oblasti působnosti vnitrostátních systémů zdravotního pojištění (Úř. věst. L 40, 11.2.1989, s. 8).

3

---

| 4.2.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 32/19 |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 32/19

---

Shrnutí stanoviska evropského inspektora ochrany údajů ke společnému sdělení Komise a vysoké představitelky Evropské unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku nazvanému „Strategie kybernetické bezpečnosti Evropské unie: Otevřený, bezpečný a chráněný kyberprostor“ a k návrhu Komise na směrnici o opatřeních k zajištění vysoké společné úrovně bezpečnosti sítí a informací v Unii

(Úplné znění tohoto stanoviska je k dispozici v angličtině, francouzštině a němčině na webových stránkách evropského inspektora ochrany údajů na adrese http://www.edps.europa.eu)

2014/C 32/10

1.   Úvod

1.1   Konzultace evropského inspektora ochrany údajů

| 1. | Dne 7. února 2013 přijaly Komise a vysoká představitelka Evropské unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku společné sdělení Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů nazvané „Strategie kybernetické bezpečnosti Evropské unie: Otevřený, bezpečný a chráněný kyberprostor“ (1) (dále jen „společné sdělení“, „strategie pro kybernetickou bezpečnost“ nebo „strategie“). |
| --- | --- |

1.

Dne 7. února 2013 přijaly Komise a vysoká představitelka Evropské unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku společné sdělení Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů nazvané „Strategie kybernetické bezpečnosti Evropské unie: Otevřený, bezpečný a chráněný kyberprostor“ (1) (dále jen „společné sdělení“, „strategie pro kybernetickou bezpečnost“ nebo „strategie“).

| 2. | Ve stejný den přijala Komise návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady o opatřeních k zajištění vysoké společné úrovně bezpečnosti sítí a informací v Unii (2) (dále jen „navrhovaná směrnice“ nebo „návrh“). Tento návrh byl zaslán dne 7. února 2013 evropskému inspektorovi ochrany údajů ke konzultaci. |
| --- | --- |

2.

Ve stejný den přijala Komise návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady o opatřeních k zajištění vysoké společné úrovně bezpečnosti sítí a informací v Unii (2) (dále jen „navrhovaná směrnice“ nebo „návrh“). Tento návrh byl zaslán dne 7. února 2013 evropskému inspektorovi ochrany údajů ke konzultaci.

| 3. | Před přijetím společného sdělení a návrhu bylo evropskému inspektorovi ochrany údajů umožněno předat Komisi neformální připomínky. Vítá skutečnost, že některé z jeho připomínek jsou ve společném sdělení a návrhu zohledněny. |
| --- | --- |

3.

Před přijetím společného sdělení a návrhu bylo evropskému inspektorovi ochrany údajů umožněno předat Komisi neformální připomínky. Vítá skutečnost, že některé z jeho připomínek jsou ve společném sdělení a návrhu zohledněny.

4.   Závěry

| 74. | Evropský inspektor ochrany údajů vítá skutečnost, že Komise a vysoká představitelka EU pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku již předložily komplexní strategii kybernetické bezpečnosti doplněnou o návrh směrnice o opatřeních k zajištění vysoké společné úrovně bezpečnosti sítí a informací v Unii (směrnice NIS). Strategie doplňuje politická opatření, která již byla v oblasti bezpečnosti sítí a informací Evropskou unií vypracována. |
| --- | --- |

74.

Evropský inspektor ochrany údajů vítá skutečnost, že Komise a vysoká představitelka EU pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku již předložily komplexní strategii kybernetické bezpečnosti doplněnou o návrh směrnice o opatřeních k zajištění vysoké společné úrovně bezpečnosti sítí a informací v Unii (směrnice NIS). Strategie doplňuje politická opatření, která již byla v oblasti bezpečnosti sítí a informací Evropskou unií vypracována.

| 75. | Evropský inspektor ochrany údajů vítá skutečnost, že strategie překonává tradiční přístup, který proti sobě staví bezpečnost a soukromí, tím, že umožňuje výslovné uznání soukromí a ochrany údajů jako základních hodnot, kterými by se měla řídit politika kybernetické bezpečnosti v EU i ve světě. Evropský inspektor ochrany údajů konstatuje, že strategie kybernetické bezpečnosti a navrhovaná směrnice o bezpečnosti sítí a informací mohou zásadním způsobem přispět k zajištění ochrany práv jednotlivce v oblasti soukromí a ochrany údajů v internetovém prostředí. Současně musí být zajištěno, že nepovedou k opatřením, která by představovala nezákonný zásah do práv jednotlivce v oblasti soukromí a ochrany údajů. |
| --- | --- |

75.

Evropský inspektor ochrany údajů vítá skutečnost, že strategie překonává tradiční přístup, který proti sobě staví bezpečnost a soukromí, tím, že umožňuje výslovné uznání soukromí a ochrany údajů jako základních hodnot, kterými by se měla řídit politika kybernetické bezpečnosti v EU i ve světě. Evropský inspektor ochrany údajů konstatuje, že strategie kybernetické bezpečnosti a navrhovaná směrnice o bezpečnosti sítí a informací mohou zásadním způsobem přispět k zajištění ochrany práv jednotlivce v oblasti soukromí a ochrany údajů v internetovém prostředí. Současně musí být zajištěno, že nepovedou k opatřením, která by představovala nezákonný zásah do práv jednotlivce v oblasti soukromí a ochrany údajů.

| 76. | Evropský inspektor ochrany údajů (EIOÚ) rovněž vítá, že ochrana údajů je ve strategii uvedena na několika místech a je zohledněna v navrhované směrnici o bezpečnosti sítí a informací. Evropský inspektor ochrany údajů však lituje, že strategie a navrhovaná směrnice nezdůrazňují více přínos stávajících a nových právních předpisů na ochranu údajů pro bezpečnost a nedokáží plně zajistit, aby všechny povinnosti vyplývající z navrhované směrnice nebo jiných prvků strategie byly v souladu s povinnostmi v oblasti ochrany údajů a vzájemně se nepřekrývaly ani si neodporovaly. |
| --- | --- |

76.

Evropský inspektor ochrany údajů (EIOÚ) rovněž vítá, že ochrana údajů je ve strategii uvedena na několika místech a je zohledněna v navrhované směrnici o bezpečnosti sítí a informací. Evropský inspektor ochrany údajů však lituje, že strategie a navrhovaná směrnice nezdůrazňují více přínos stávajících a nových právních předpisů na ochranu údajů pro bezpečnost a nedokáží plně zajistit, aby všechny povinnosti vyplývající z navrhované směrnice nebo jiných prvků strategie byly v souladu s povinnostmi v oblasti ochrany údajů a vzájemně se nepřekrývaly ani si neodporovaly.

| 77. | Kromě toho evropský inspektor ochrany údajů konstatuje, že vzhledem k tomu, že nebyly dostatečně zváženy a plně zohledněny jiné souběžné iniciativy Komise a probíhající legislativní postupy, jako je reforma ochrany údajů a návrh nařízení o elektronické identifikaci a důvěryhodných službách, neposkytuje strategie kybernetické bezpečnosti opravdu komplexní a ucelený pohled na kybernetickou bezpečnost v EU a je zde riziko, že povede k roztříštěnosti a k na sobě nezávislým přístupům v jednotlivých oblastech. Evropský inspektor ochrany údajů rovněž konstatuje, že ani navrhovaná směrnice o bezpečnosti sítí a informací zatím neumožňuje komplexní přístup k bezpečnosti v EU a že povinnosti stanovené právními předpisy na ochranu údajů jsou pravděpodobně nejucelenějšími povinnostmi v oblasti sítí a bezpečnosti, jež právo EU stanoví. |
| --- | --- |

77.

Kromě toho evropský inspektor ochrany údajů konstatuje, že vzhledem k tomu, že nebyly dostatečně zváženy a plně zohledněny jiné souběžné iniciativy Komise a probíhající legislativní postupy, jako je reforma ochrany údajů a návrh nařízení o elektronické identifikaci a důvěryhodných službách, neposkytuje strategie kybernetické bezpečnosti opravdu komplexní a ucelený pohled na kybernetickou bezpečnost v EU a je zde riziko, že povede k roztříštěnosti a k na sobě nezávislým přístupům v jednotlivých oblastech. Evropský inspektor ochrany údajů rovněž konstatuje, že ani navrhovaná směrnice o bezpečnosti sítí a informací zatím neumožňuje komplexní přístup k bezpečnosti v EU a že povinnosti stanovené právními předpisy na ochranu údajů jsou pravděpodobně nejucelenějšími povinnostmi v oblasti sítí a bezpečnosti, jež právo EU stanoví.

| 78. | Evropský inspektor ochrany údajů rovněž lituje, že není dostatečně zohledněna ani významná úloha, kterou mají orgány pro ochranu údajů při provádění a prosazování povinností týkajících se bezpečnosti a při posilování kybernetické bezpečnosti. |
| --- | --- |

78.

Evropský inspektor ochrany údajů rovněž lituje, že není dostatečně zohledněna ani významná úloha, kterou mají orgány pro ochranu údajů při provádění a prosazování povinností týkajících se bezpečnosti a při posilování kybernetické bezpečnosti.

| 79. | Co se týče strategie kybernetické bezpečnosti, evropský inspektor ochrany údajů zdůrazňuje následující:






  — | Zvláště důležitá je jasná definice pojmů „kybernetická odolnost“, „kyberkriminalita“ a „kybernetická obrana“, protože tyto termíny se používají pro zdůvodnění určitých zvláštních opatření, která by mohla způsobit zásah do základních práv včetně práva na soukromí a ochranu údajů. Avšak definice pojmu „kyberkriminalita“ uvedená ve strategii a v Úmluvě o kyberkriminalitě je stále velmi široká. Bylo by vhodné, aby definice pojmu „kyberkriminalita“ byla jasná a restriktivní, a nikoli příliš široká. |
| --- | --- | --- |

79.

Co se týče strategie kybernetické bezpečnosti, evropský inspektor ochrany údajů zdůrazňuje následující:

—

Zvláště důležitá je jasná definice pojmů „kybernetická odolnost“, „kyberkriminalita“ a „kybernetická obrana“, protože tyto termíny se používají pro zdůvodnění určitých zvláštních opatření, která by mohla způsobit zásah do základních práv včetně práva na soukromí a ochranu údajů. Avšak definice pojmu „kyberkriminalita“ uvedená ve strategii a v Úmluvě o kyberkriminalitě je stále velmi široká. Bylo by vhodné, aby definice pojmu „kyberkriminalita“ byla jasná a restriktivní, a nikoli příliš široká.

| — | Právní předpisy na ochranu údajů by se měly vztahovat na všechna opatření strategie, která se týkají zpracování osobních údajů. Přestože právní předpisy na ochranu údajů nejsou v oddílech týkajících se kyberkriminality a kybernetické obrany výslovně uvedeny, evropský inspektor ochrany údajů zdůrazňuje, že mnohé z činností plánovaných v těchto oblastech by zahrnovaly zpracovávání osobních údajů, a spadaly by proto do oblasti působnosti platných právních předpisů na ochranu údajů. EIOÚ také poznamenává, že řada opatření spočívá ve vytvoření koordinačních mechanismů, což bude vyžadovat uplatnění odpovídajících záruk na ochranu údajů, pokud jde o postupy pro výměnu osobních údajů. |
| --- | --- |

—

Právní předpisy na ochranu údajů by se měly vztahovat na všechna opatření strategie, která se týkají zpracování osobních údajů. Přestože právní předpisy na ochranu údajů nejsou v oddílech týkajících se kyberkriminality a kybernetické obrany výslovně uvedeny, evropský inspektor ochrany údajů zdůrazňuje, že mnohé z činností plánovaných v těchto oblastech by zahrnovaly zpracovávání osobních údajů, a spadaly by proto do oblasti působnosti platných právních předpisů na ochranu údajů. EIOÚ také poznamenává, že řada opatření spočívá ve vytvoření koordinačních mechanismů, což bude vyžadovat uplatnění odpovídajících záruk na ochranu údajů, pokud jde o postupy pro výměnu osobních údajů.

| — | Orgány pro ochranu údajů hrají v kontextu kybernetické bezpečnosti důležitou roli. Jako ochránci práv jednotlivců na ochranu soukromí a osobních údajů jsou orgány pro ochranu údajů aktivně zapojeny do ochrany jejich osobních údajů jak v režimu offline, tak i online. Měly by proto v rámci své pravomoci orgánu dohledu být odpovídajícím způsobem zapojeny do provádění opatření, která se týkají zpracování osobních údajů (např. zahájení pilotního projektu EU týkajícího se boje proti botnetům a malwaru). Ostatní subjekty v oblasti kybernetické bezpečnosti by s nimi měly rovněž spolupracovat při plnění svých úkolů, například při výměně osvědčených postupů a zvyšování povědomí. Evropský inspektor ochrany údajů a vnitrostátní orgány pro ochranu údajů by se měli odpovídajícím způsobem zúčastnit konference na vysoké úrovni, která bude svolána v roce 2014 za účelem posouzení pokroku při provádění strategie. |
| --- | --- |

—

Orgány pro ochranu údajů hrají v kontextu kybernetické bezpečnosti důležitou roli. Jako ochránci práv jednotlivců na ochranu soukromí a osobních údajů jsou orgány pro ochranu údajů aktivně zapojeny do ochrany jejich osobních údajů jak v režimu offline, tak i online. Měly by proto v rámci své pravomoci orgánu dohledu být odpovídajícím způsobem zapojeny do provádění opatření, která se týkají zpracování osobních údajů (např. zahájení pilotního projektu EU týkajícího se boje proti botnetům a malwaru). Ostatní subjekty v oblasti kybernetické bezpečnosti by s nimi měly rovněž spolupracovat při plnění svých úkolů, například při výměně osvědčených postupů a zvyšování povědomí. Evropský inspektor ochrany údajů a vnitrostátní orgány pro ochranu údajů by se měli odpovídajícím způsobem zúčastnit konference na vysoké úrovni, která bude svolána v roce 2014 za účelem posouzení pokroku při provádění strategie.

| 80. | Pokud jde o navrhovanou směrnici o bezpečnosti sítí a informací, evropský inspektor ochrany údajů zákonodárcům doporučuje:






  — | Zajistit v čl. 3 odst. 8 větší jasnost a právní jistotu definice hospodářských subjektů, které spadají do oblasti působnosti návrhu, a sestavit vyčerpávající seznam, který by zahrnoval všechny příslušné zúčastněné strany s cílem zajistit plně harmonizovaný a integrovaný přístup k bezpečnosti v rámci EU. |
| --- | --- | --- |

80.

Pokud jde o navrhovanou směrnici o bezpečnosti sítí a informací, evropský inspektor ochrany údajů zákonodárcům doporučuje:

—

Zajistit v čl. 3 odst. 8 větší jasnost a právní jistotu definice hospodářských subjektů, které spadají do oblasti působnosti návrhu, a sestavit vyčerpávající seznam, který by zahrnoval všechny příslušné zúčastněné strany s cílem zajistit plně harmonizovaný a integrovaný přístup k bezpečnosti v rámci EU.

| — | Ujasnit v čl. 1 odst. 2 písm. c), že se navrhovaná směrnice vztahuje na instituce a orgány EU, a zahrnout do čl. 1 odst. 5 návrhu odkaz na nařízení (ES) č. 45/2001. |
| --- | --- |

—

Ujasnit v čl. 1 odst. 2 písm. c), že se navrhovaná směrnice vztahuje na instituce a orgány EU, a zahrnout do čl. 1 odst. 5 návrhu odkaz na nařízení (ES) č. 45/2001.

| — | Uznat horizontální úlohu tohoto návrhu, pokud jde o bezpečnost, tím, že se v článku 1 výslovně stanoví, že by se měl použít, aniž by byla dotčena stávající nebo budoucí podrobnější pravidla v konkrétních oblastech (jako jsou např. pravidla, která se mají vztahovat na poskytovatele důvěryhodných služeb v navrhovaném nařízení o elektronické identifikaci). |
| --- | --- |

—

Uznat horizontální úlohu tohoto návrhu, pokud jde o bezpečnost, tím, že se v článku 1 výslovně stanoví, že by se měl použít, aniž by byla dotčena stávající nebo budoucí podrobnější pravidla v konkrétních oblastech (jako jsou např. pravidla, která se mají vztahovat na poskytovatele důvěryhodných služeb v navrhovaném nařízení o elektronické identifikaci).

| — | Doplnit bod odůvodnění vysvětlující nutnost zakotvit zásady ochrany údajů již od návrhu a standardního nastavení ochrany údajů již v počáteční fázi návrhu mechanismů stanovených v navrhované směrnici a v průběhu celého životního cyklu všech dotčených procesů, postupů, organizací, technik a infrastruktur a zohlednit přitom navrhované nařízení o ochraně údajů. |
| --- | --- |

—

Doplnit bod odůvodnění vysvětlující nutnost zakotvit zásady ochrany údajů již od návrhu a standardního nastavení ochrany údajů již v počáteční fázi návrhu mechanismů stanovených v navrhované směrnici a v průběhu celého životního cyklu všech dotčených procesů, postupů, organizací, technik a infrastruktur a zohlednit přitom navrhované nařízení o ochraně údajů.

| — | Objasnit definici „sítě a informačních systémů“ v čl. 3 odst. 1 a definici „incidentu“ v čl. 3 odst. 4 a nahradit v čl. 5 odst. 2 povinnost vypracovat „plán posouzení rizik“ povinností „zřídit a udržovat rámec pro řízení rizik“. |
| --- | --- |

—

Objasnit definici „sítě a informačních systémů“ v čl. 3 odst. 1 a definici „incidentu“ v čl. 3 odst. 4 a nahradit v čl. 5 odst. 2 povinnost vypracovat „plán posouzení rizik“ povinností „zřídit a udržovat rámec pro řízení rizik“.

| — | Upřesnit v čl. 1 odst. 6, že zpracování osobních údajů podle článku čl. 7 písm. e) směrnice 95/46/ES by bylo odůvodněné, pouze pokud by bylo nezbytné pro dosažení cílů veřejného zájmu, které sleduje navrhovaná směrnice. Je však třeba zajistit řádné dodržování zásady nezbytnosti a proporcionality tak, aby byly zpracovávány pouze údaje nezbytně nutné pro účely, kterých má být dosaženo. |
| --- | --- |

—

Upřesnit v čl. 1 odst. 6, že zpracování osobních údajů podle článku čl. 7 písm. e) směrnice 95/46/ES by bylo odůvodněné, pouze pokud by bylo nezbytné pro dosažení cílů veřejného zájmu, které sleduje navrhovaná směrnice. Je však třeba zajistit řádné dodržování zásady nezbytnosti a proporcionality tak, aby byly zpracovávány pouze údaje nezbytně nutné pro účely, kterých má být dosaženo.

| — | Stanovit v článku 14 okolnosti, za jakých je oznámení vyžadováno, jakož i obsah a formu oznámení včetně druhu osobních údajů, které by měly být oznámeny, a zda a do jaké míry budou oznámení a související podklady obsahovat informace o osobních údajích, které se týkají konkrétního bezpečnostního incidentu (např. IP adresy). Je třeba zohlednit skutečnost, že příslušným orgánům pro bezpečnost sítí a informací by mělo být umožněno shromažďovat a zpracovávat osobní údaje v rámci bezpečnostního incidentu, pouze pokud je to nezbytně nutné. V návrhu by měla být rovněž uvedena vhodná ochranná opatření pro zajištění odpovídající ochrany osobních údajů zpracovávaných příslušnými orgány pro bezpečnost sítí a informací. |
| --- | --- |

—

Stanovit v článku 14 okolnosti, za jakých je oznámení vyžadováno, jakož i obsah a formu oznámení včetně druhu osobních údajů, které by měly být oznámeny, a zda a do jaké míry budou oznámení a související podklady obsahovat informace o osobních údajích, které se týkají konkrétního bezpečnostního incidentu (např. IP adresy). Je třeba zohlednit skutečnost, že příslušným orgánům pro bezpečnost sítí a informací by mělo být umožněno shromažďovat a zpracovávat osobní údaje v rámci bezpečnostního incidentu, pouze pokud je to nezbytně nutné. V návrhu by měla být rovněž uvedena vhodná ochranná opatření pro zajištění odpovídající ochrany osobních údajů zpracovávaných příslušnými orgány pro bezpečnost sítí a informací.

| — | Ujasnit v článku 14, že oznamování incidentů podle čl. 14 odst. 2 by se mělo použít, aniž jsou dotčeny oznamovací povinnosti týkající se porušení ochrany osobních údajů podle platných právních předpisů na ochranu údajů. V návrhu by měly být uvedeny hlavní aspekty postupu pro spolupráci příslušných orgánů pro bezpečnost sítí a informací s orgány pro ochranu údajů v případech, kdy bezpečnostní incident zahrnuje porušení ochrany osobních údajů. |
| --- | --- |

—

Ujasnit v článku 14, že oznamování incidentů podle čl. 14 odst. 2 by se mělo použít, aniž jsou dotčeny oznamovací povinnosti týkající se porušení ochrany osobních údajů podle platných právních předpisů na ochranu údajů. V návrhu by měly být uvedeny hlavní aspekty postupu pro spolupráci příslušných orgánů pro bezpečnost sítí a informací s orgány pro ochranu údajů v případech, kdy bezpečnostní incident zahrnuje porušení ochrany osobních údajů.

| — | Upravit čl. 14 odst. 8 tak, aby se vynětí mikropodniků z působnosti oznámení nevztahovalo na subjekty, které hrají klíčovou roli v poskytování služeb informační společnosti, například s ohledem na povahu informací, které zpracovávají (např. biometrické údaje nebo citlivé údaje). |
| --- | --- |

—

Upravit čl. 14 odst. 8 tak, aby se vynětí mikropodniků z působnosti oznámení nevztahovalo na subjekty, které hrají klíčovou roli v poskytování služeb informační společnosti, například s ohledem na povahu informací, které zpracovávají (např. biometrické údaje nebo citlivé údaje).

| — | Přidat do návrhu ustanovení upravující další výměnu osobních údajů mezi příslušnými orgány pro bezpečnost sítí a informací a jinými příjemci s cílem zajistit, že i) osobní údaje jsou zpřístupněny pouze v případě, že je jejich zpracování pro plnění úkolů příjemce nezbytné, a to v souladu s příslušným právním základem a ii) zpřístupněné informace jsou omezeny na to, co je pro plnění jejich úkolů nezbytné. Pozornost by měla být věnována tomu, jak subjekty, které poskytují údaje do sítě pro sdílení informací, zajišťují soulad se zásadou omezení účelu. |
| --- | --- |

—

Přidat do návrhu ustanovení upravující další výměnu osobních údajů mezi příslušnými orgány pro bezpečnost sítí a informací a jinými příjemci s cílem zajistit, že i) osobní údaje jsou zpřístupněny pouze v případě, že je jejich zpracování pro plnění úkolů příjemce nezbytné, a to v souladu s příslušným právním základem a ii) zpřístupněné informace jsou omezeny na to, co je pro plnění jejich úkolů nezbytné. Pozornost by měla být věnována tomu, jak subjekty, které poskytují údaje do sítě pro sdílení informací, zajišťují soulad se zásadou omezení účelu.

| — | Určit časový limit pro uchovávání osobních údajů pro účely stanovené v navrhované směrnici, zejména pokud jde o uchovávání údajů příslušnými orgány pro bezpečnost sítí a informací a také v rámci bezpečné infrastruktury sítě pro spolupráci. |
| --- | --- |

—

Určit časový limit pro uchovávání osobních údajů pro účely stanovené v navrhované směrnici, zejména pokud jde o uchovávání údajů příslušnými orgány pro bezpečnost sítí a informací a také v rámci bezpečné infrastruktury sítě pro spolupráci.

| — | Připomenout příslušným orgánům pro bezpečnost sítí a informací jejich povinnost poskytovat subjektům údajů příslušné informace o zpracování osobních údajů, například zveřejněním zásad ochrany osobních údajů na jejich internetových stránkách. |
| --- | --- |

—

Připomenout příslušným orgánům pro bezpečnost sítí a informací jejich povinnost poskytovat subjektům údajů příslušné informace o zpracování osobních údajů, například zveřejněním zásad ochrany osobních údajů na jejich internetových stránkách.

| — | Přidat ustanovení týkající se úrovně bezpečnosti, kterou musí příslušné orgány pro bezpečnost sítí a informací splnit, pokud jde o shromažďované, zpracovávané a vyměňované informace. V souvislosti s ochranou osobních údajů ze strany orgánů pro bezpečnost sítí a informací by měl být výslovně uveden odkaz na bezpečnostní požadavky stanovené v článku 17 směrnice 95/46/ES. |
| --- | --- |

—

Přidat ustanovení týkající se úrovně bezpečnosti, kterou musí příslušné orgány pro bezpečnost sítí a informací splnit, pokud jde o shromažďované, zpracovávané a vyměňované informace. V souvislosti s ochranou osobních údajů ze strany orgánů pro bezpečnost sítí a informací by měl být výslovně uveden odkaz na bezpečnostní požadavky stanovené v článku 17 směrnice 95/46/ES.

| — | Vyjasnit v čl. 9 odst. 2, že kritéria pro účast členských států v bezpečném systému pro sdílení informací by měla zajistit, že všichni účastníci systému pro sdílení informací na všech stupních zpracování údajů zaručí vysokou úroveň bezpečnosti a odolnosti. Tato kritéria by měla zahrnovat odpovídající opatření týkající se důvěrnosti a bezpečnosti v souladu s články 16 a 17 směrnice 95/46/ES a články 21 a 22 nařízení (ES) č. 45/2001. Komise by těmito kritérii měla být výslovně vázána vzhledem k tomu, že je do bezpečného systému pro sdílení informací zapojena jako správce. |
| --- | --- |

—

Vyjasnit v čl. 9 odst. 2, že kritéria pro účast členských států v bezpečném systému pro sdílení informací by měla zajistit, že všichni účastníci systému pro sdílení informací na všech stupních zpracování údajů zaručí vysokou úroveň bezpečnosti a odolnosti. Tato kritéria by měla zahrnovat odpovídající opatření týkající se důvěrnosti a bezpečnosti v souladu s články 16 a 17 směrnice 95/46/ES a články 21 a 22 nařízení (ES) č. 45/2001. Komise by těmito kritérii měla být výslovně vázána vzhledem k tomu, že je do bezpečného systému pro sdílení informací zapojena jako správce.

| — | Doplnit do článku 9 popis rolí a odpovědností Komise a členských států, pokud jde o nastavení, provoz a údržbu bezpečného systému pro sdílení informací, a stanovit, že návrh systému by měl být proveden v souladu se zásadou ochrany údajů již od návrhu, zásadou standardního nastavení ochrany údajů a zásadou bezpečnosti již od návrhu. |
| --- | --- |

—

Doplnit do článku 9 popis rolí a odpovědností Komise a členských států, pokud jde o nastavení, provoz a údržbu bezpečného systému pro sdílení informací, a stanovit, že návrh systému by měl být proveden v souladu se zásadou ochrany údajů již od návrhu, zásadou standardního nastavení ochrany údajů a zásadou bezpečnosti již od návrhu.

| — | Doplnit do článku 13, že veškeré předávání osobních údajů příjemcům se sídlem v zemích mimo EU by se mělo uskutečňovat v souladu s články 25 a 26 směrnice 95/46/ES a článkem 9 nařízení (ES) č. 45/2001. |
| --- | --- |

—

Doplnit do článku 13, že veškeré předávání osobních údajů příjemcům se sídlem v zemích mimo EU by se mělo uskutečňovat v souladu s články 25 a 26 směrnice 95/46/ES a článkem 9 nařízení (ES) č. 45/2001.

V Bruselu dne 14. června 2013.

Peter HUSTINX

evropský inspektor ochrany údajů

---

(1)  JOIN(2013) 1 final.

1

(2)  COM(2013) 48 final.

2

---

| 4.2.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 32/23 |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 32/23

---

Shrnutí stanoviska evropského inspektora ochrany údajů k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se sbližují právní předpisy členských států o ochranných známkách (přepracované znění), a k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 207/2009 o ochranné známce Společenství

(Úplné znění tohoto stanoviska je k dispozici v angličtině, francouzštině a němčině na webových stránkách evropského inspektora ochrany údajů na adrese http://www.edps.europa.eu)

2014/C 32/11

1.   Úvod

1.1   Konzultace evropského inspektora ochrany údajů (EIOÚ)

| 1. | Dne 27. března 2013 přijala Komise dva legislativní návrhy v oblasti ochranných známek: návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se sbližují právní předpisy členských států o ochranných známkách (přepracované znění) (1), a návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 207/2009 o ochranné známce Společenství (2) (dále jen souhrnně označované jako „návrhy“). Tyto návrhy byly předány evropskému inspektorovi ochrany údajů téhož dne. |
| --- | --- |

1.

Dne 27. března 2013 přijala Komise dva legislativní návrhy v oblasti ochranných známek: návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se sbližují právní předpisy členských států o ochranných známkách (přepracované znění) (1), a návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 207/2009 o ochranné známce Společenství (2) (dále jen souhrnně označované jako „návrhy“). Tyto návrhy byly předány evropskému inspektorovi ochrany údajů téhož dne.

| 2. | EIOÚ bere na vědomí, že hlavním cílem těchto návrhů je dále harmonizovat v rámci Evropské unie všechny aspekty hmotného práva ochranných známek a procesní předpisy. Ačkoli se může na první pohled zdát, že z těchto návrhů nevyplývají pro ochranu údajů žádné významné důsledky, EIOÚ konstatuje, že oba nástroje stanovují několik úkonů zpracování údajů, které mohou mít dopad na právo jednotlivce na soukromí a ochranu osobních údajů. EIOÚ proto lituje, že nebyl před přijetím těchto návrhů neformálně konzultován. |
| --- | --- |

2.

EIOÚ bere na vědomí, že hlavním cílem těchto návrhů je dále harmonizovat v rámci Evropské unie všechny aspekty hmotného práva ochranných známek a procesní předpisy. Ačkoli se může na první pohled zdát, že z těchto návrhů nevyplývají pro ochranu údajů žádné významné důsledky, EIOÚ konstatuje, že oba nástroje stanovují několik úkonů zpracování údajů, které mohou mít dopad na právo jednotlivce na soukromí a ochranu osobních údajů. EIOÚ proto lituje, že nebyl před přijetím těchto návrhů neformálně konzultován.

| 3. | EIOÚ by rád v souladu s čl. 28 odst. 2 nařízení (ES) č. 45/2001 zdůraznil několik specifických otázek, které z pohledu ochrany údajů z návrhů vyplývají. Evropský inspektor ochrany údajů doporučuje, aby byla v preambuli návrhů uvedena zmínka o konzultaci EIOÚ. |
| --- | --- |

3.

EIOÚ by rád v souladu s čl. 28 odst. 2 nařízení (ES) č. 45/2001 zdůraznil několik specifických otázek, které z pohledu ochrany údajů z návrhů vyplývají. Evropský inspektor ochrany údajů doporučuje, aby byla v preambuli návrhů uvedena zmínka o konzultaci EIOÚ.

1.2   Obecné souvislosti

| 4. | Navrhovaná směrnice si klade za cíl ještě více harmonizovat v rámci Evropské unie pravidla týkající se hmotného práva ochranných známek, včetně vyjasnění práv vyplývajících z ochranné známky a pravidel použitelných na kolektivní ochranné známky, a dále procesních aspektů, jako je registrace, poplatky a řízení o námitce, o zrušení a prohlášení neplatnosti ochranné známky. Také stanovuje opatření posilující vzájemnou správní spolupráci vnitrostátních ústředních úřadů průmyslového vlastnictví i jejich spolupráci s agenturou Evropské unie pro ochranné známky a vzory (články 52 a 53). |
| --- | --- |

4.

Navrhovaná směrnice si klade za cíl ještě více harmonizovat v rámci Evropské unie pravidla týkající se hmotného práva ochranných známek, včetně vyjasnění práv vyplývajících z ochranné známky a pravidel použitelných na kolektivní ochranné známky, a dále procesních aspektů, jako je registrace, poplatky a řízení o námitce, o zrušení a prohlášení neplatnosti ochranné známky. Také stanovuje opatření posilující vzájemnou správní spolupráci vnitrostátních ústředních úřadů průmyslového vlastnictví i jejich spolupráci s agenturou Evropské unie pro ochranné známky a vzory (články 52 a 53).

| 5. | Navrhované nařízení pozměňuje současný právní rámec týkající se ochranné známky Společenství, který je stanoven nařízením (ES) č. 207/2009. Úřad pro harmonizaci na vnitřním trhu (dále jen „OHIM“) je přejmenován na Agenturu EU pro ochranné známky a průmyslové vzory (dále jen „agentura“). Navrhované nařízení vysvětluje hmotněprávní a procesní předpisy, které se vztahují k ochranné známce Společenství. Stanovuje, že agentura vytvoří rejstřík a elektronickou databázi (článek 87). Také vyjasňuje úlohy a úkoly agentury, zejména pokud jde o její spolupráci s vnitrostátními ústředními úřady průmyslového vlastnictví v Evropské unii (článek 123). |
| --- | --- |

5.

Navrhované nařízení pozměňuje současný právní rámec týkající se ochranné známky Společenství, který je stanoven nařízením (ES) č. 207/2009. Úřad pro harmonizaci na vnitřním trhu (dále jen „OHIM“) je přejmenován na Agenturu EU pro ochranné známky a průmyslové vzory (dále jen „agentura“). Navrhované nařízení vysvětluje hmotněprávní a procesní předpisy, které se vztahují k ochranné známce Společenství. Stanovuje, že agentura vytvoří rejstřík a elektronickou databázi (článek 87). Také vyjasňuje úlohy a úkoly agentury, zejména pokud jde o její spolupráci s vnitrostátními ústředními úřady průmyslového vlastnictví v Evropské unii (článek 123).

3.   Závěry

| 27. | Ačkoli se tyto návrhy zabývají harmonizací hmotného práva ochranných známek a procesními předpisy v rámci Evropské unie a na první pohled z těchto návrhů nevyplývají pro ochranu údajů žádné významné důsledky, přesto stanoví několik úkonů zpracování údajů, které mohou mít dopad na právo jednotlivce na ochranu soukromí a osobních údajů. |
| --- | --- |

27.

Ačkoli se tyto návrhy zabývají harmonizací hmotného práva ochranných známek a procesními předpisy v rámci Evropské unie a na první pohled z těchto návrhů nevyplývají pro ochranu údajů žádné významné důsledky, přesto stanoví několik úkonů zpracování údajů, které mohou mít dopad na právo jednotlivce na ochranu soukromí a osobních údajů.

| 28. | EIOÚ zdůrazňuje, že shromažďování a zpracování osobních údajů ústředními úřady průmyslového vlastnictví v členských státech a agenturou při plnění jejich úkolů musí být prováděno v souladu s platnými právními předpisy o ochraně údajů, zejména s vnitrostátními právními předpisy, které provádějí směrnici 95/46/ES a nařízení (ES) č. 45/2001. |
| --- | --- |

28.

EIOÚ zdůrazňuje, že shromažďování a zpracování osobních údajů ústředními úřady průmyslového vlastnictví v členských státech a agenturou při plnění jejich úkolů musí být prováděno v souladu s platnými právními předpisy o ochraně údajů, zejména s vnitrostátními právními předpisy, které provádějí směrnici 95/46/ES a nařízení (ES) č. 45/2001.

| 29. | Pokud jde o navrhovanou směrnici, EIOÚ doporučuje:






  — | vložit hmotněprávní ustanovení zdůrazňující potřebu, aby jakékoli zpracování osobních údajů, které vykonávají ústřední úřady průmyslového vlastnictví, probíhalo v souladu s použitelnými právními předpisy týkajícími se ochrany údajů, zejména s vnitrostátními právními předpisy provádějícími směrnici 95/46/ES, a v bodě odůvodnění doplnit odkaz na navrhované obecné nařízení o ochraně údajů, |
| --- | --- | --- |

29.

Pokud jde o navrhovanou směrnici, EIOÚ doporučuje:

—

vložit hmotněprávní ustanovení zdůrazňující potřebu, aby jakékoli zpracování osobních údajů, které vykonávají ústřední úřady průmyslového vlastnictví, probíhalo v souladu s použitelnými právními předpisy týkajícími se ochrany údajů, zejména s vnitrostátními právními předpisy provádějícími směrnici 95/46/ES, a v bodě odůvodnění doplnit odkaz na navrhované obecné nařízení o ochraně údajů,

| — | formou hmotněprávního ustanovení zdůraznit, že jakékoli zpracování osobních údajů agenturou v souvislosti se spoluprací mezi vnitrostátními úřady a agenturou musí být v souladu s pravidly stanovenými v nařízení (ES) č. 45/2001, |
| --- | --- |

—

formou hmotněprávního ustanovení zdůraznit, že jakékoli zpracování osobních údajů agenturou v souvislosti se spoluprací mezi vnitrostátními úřady a agenturou musí být v souladu s pravidly stanovenými v nařízení (ES) č. 45/2001,

| — | ve hmotněprávním ustanovení vyjasnit, zda společné nebo propojené databáze a portály plánované podle článku 52 a bodu odůvodnění 37 zahrnují zpracování osobních údajů a také jaký mají rozsah a účel(y), zejména mají-li nějaký další účel ve srovnání s každou původní databází či portálem, a pokud ano, jaký je právní základ pro tyto dodatečné účely, |
| --- | --- |

—

ve hmotněprávním ustanovení vyjasnit, zda společné nebo propojené databáze a portály plánované podle článku 52 a bodu odůvodnění 37 zahrnují zpracování osobních údajů a také jaký mají rozsah a účel(y), zejména mají-li nějaký další účel ve srovnání s každou původní databází či portálem, a pokud ano, jaký je právní základ pro tyto dodatečné účely,

| — | v hmotněprávním ustanovení jasně stanovit způsob výměny informací pomocí společných nebo propojených databází a portálů, zejména určit oprávněné příjemce osobních údajů, druhy údajů, účel takových výměn a dobu, po niž jsou údaje v těchto informačních systémech uchovávány. |
| --- | --- |

—

v hmotněprávním ustanovení jasně stanovit způsob výměny informací pomocí společných nebo propojených databází a portálů, zejména určit oprávněné příjemce osobních údajů, druhy údajů, účel takových výměn a dobu, po niž jsou údaje v těchto informačních systémech uchovávány.

| 30. | Pokud jde o navrhované nařízení, EIOÚ doporučuje:






  — | stanovit způsob zpracování osobních údajů v rejstříku a elektronické databázi, a to formou hmotněprávního ustanovení návrhu, a nikoli formou aktů v přenesené pravomoci, |
| --- | --- | --- |

30.

Pokud jde o navrhované nařízení, EIOÚ doporučuje:

—

stanovit způsob zpracování osobních údajů v rejstříku a elektronické databázi, a to formou hmotněprávního ustanovení návrhu, a nikoli formou aktů v přenesené pravomoci,

| — | vložit samostatné ustanovení určující druhy osobních údajů, které mají být v rejstříku a v elektronické databázi zpracovány, účel jejich zpracování, kategorie příjemců, kteří jsou oprávněni mít přístup k údajům (včetně určení k jakým údajům), maximální dobu, po niž se údaje uchovávají, a pro subjekty údajů formy práva na informace a jeho výkonu, |
| --- | --- |

—

vložit samostatné ustanovení určující druhy osobních údajů, které mají být v rejstříku a v elektronické databázi zpracovány, účel jejich zpracování, kategorie příjemců, kteří jsou oprávněni mít přístup k údajům (včetně určení k jakým údajům), maximální dobu, po niž se údaje uchovávají, a pro subjekty údajů formy práva na informace a jeho výkonu,

| — | v článku 123c vyjasnit, zda by výměna informací mezi agenturou a vnitrostátními úřady zahrnovala i výměnu osobních údajů či nikoli, a pokud ano, jakých. Článek by měl také upřesnit, i) že taková výměna osobních údajů mezi agenturou a vnitrostátními úřady musí probíhat v souladu s použitelnými právními předpisy o ochraně osobních údajů, zejména s nařízením (ES) č. 45/2001, jde-li o zpracování agenturou, a se směrnicí 95/46/ES, jde-li o zpracování vnitrostátními úřady, ii) účel těchto výměn, zejména jde-li o dodatečné účely ve srovnání s každou původní databází či portálem, a iii) druhy údajů, které budou vyměňovány, oprávněné příjemce údajů a lhůtu, po niž budou údaje uchovávány v informačních systémech, |
| --- | --- |

—

v článku 123c vyjasnit, zda by výměna informací mezi agenturou a vnitrostátními úřady zahrnovala i výměnu osobních údajů či nikoli, a pokud ano, jakých. Článek by měl také upřesnit, i) že taková výměna osobních údajů mezi agenturou a vnitrostátními úřady musí probíhat v souladu s použitelnými právními předpisy o ochraně osobních údajů, zejména s nařízením (ES) č. 45/2001, jde-li o zpracování agenturou, a se směrnicí 95/46/ES, jde-li o zpracování vnitrostátními úřady, ii) účel těchto výměn, zejména jde-li o dodatečné účely ve srovnání s každou původní databází či portálem, a iii) druhy údajů, které budou vyměňovány, oprávněné příjemce údajů a lhůtu, po niž budou údaje uchovávány v informačních systémech,

| — | posoudit nezbytnost a přiměřenost poskytování osobních údajů v souvislosti se zveřejňováním informací obsažených v elektronické databázi. Pokud je záměrem tvůrců právních předpisů zajistit zveřejnění osobních údajů pro pečlivě posouzené účely, EIOÚ doporučuje začlenit do navrhovaného nařízení za tímto účelem explicitní ustanovení. Přinejmenším by mělo hmotněprávní ustanovení vyjasnit, který druh osobních údajů může být zveřejněn a za jakým účelem (účely), |
| --- | --- |

—

posoudit nezbytnost a přiměřenost poskytování osobních údajů v souvislosti se zveřejňováním informací obsažených v elektronické databázi. Pokud je záměrem tvůrců právních předpisů zajistit zveřejnění osobních údajů pro pečlivě posouzené účely, EIOÚ doporučuje začlenit do navrhovaného nařízení za tímto účelem explicitní ustanovení. Přinejmenším by mělo hmotněprávní ustanovení vyjasnit, který druh osobních údajů může být zveřejněn a za jakým účelem (účely),

| — | ve hmotněprávním ustanovení vyjasnit, zda mezi prostředky spolupráce patří zveřejňování rozhodnutí soudu vztahujících se k ochranným známkám či nikoli. Pokud ano, pak by toto hmotněprávní ustanovení mělo definovat podmínky, za nichž mohou být rozhodnutí soudu zveřejněna. V této souvislosti EIOÚ doporučuje, aby ke zveřejňování rozsudků na internetu prováděném agenturou a vnitrostátními ústředními úřady průmyslového vlastnictví docházelo za podmínky, že bude technicky znemožněna indexace rozsudků (a osobních údajů v nich obsažených) v externích internetových vyhledávačích, nebo zvážit, zda rozsudky nepublikovat anonymně. |
| --- | --- |

—

ve hmotněprávním ustanovení vyjasnit, zda mezi prostředky spolupráce patří zveřejňování rozhodnutí soudu vztahujících se k ochranným známkám či nikoli. Pokud ano, pak by toto hmotněprávní ustanovení mělo definovat podmínky, za nichž mohou být rozhodnutí soudu zveřejněna. V této souvislosti EIOÚ doporučuje, aby ke zveřejňování rozsudků na internetu prováděném agenturou a vnitrostátními ústředními úřady průmyslového vlastnictví docházelo za podmínky, že bude technicky znemožněna indexace rozsudků (a osobních údajů v nich obsažených) v externích internetových vyhledávačích, nebo zvážit, zda rozsudky nepublikovat anonymně.

V Bruselu dne 11. července 2013.

Giovanni BUTTARELLI

zástupce evropského inspektora ochrany údajů

---

(1)  COM(2013) 162 final.

1

(2)  COM(2013) 161 final.

2

---

| 4.2.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 32/25 |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 32/25

---

Shrnutí stanoviska evropského inspektora ochrany údajů k návrhu nařízení, kterým se zřizuje systém vstupu/výstupu (EES), a návrhu nařízení, kterým se zřizuje program registrovaných cestujících (RTP)

(Úplné znění tohoto stanoviska je k dispozici v angličtině, francouzštině a němčině na webových stránkách evropského inspektora ochrany údajů na adrese http://www.edps.europa.eu)

2014/C 32/12

I.   Úvod

I.1   Konzultace evropského inspektora ochrany údajů

| 1. | Dne 28. února 2013 přijala Komise tyto návrhy nařízení (dále jen: „návrhy“):






  — | návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje systém vstupu/výstupu (EES) pro registraci údajů o vstupu a výstupu státních příslušníků třetích zemí překračujících vnější hranice členských států Evropské unie (dále jen: „návrh EES“) (1), |
| --- | --- | --- |

1.

Dne 28. února 2013 přijala Komise tyto návrhy nařízení (dále jen: „návrhy“):

—

návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje systém vstupu/výstupu (EES) pro registraci údajů o vstupu a výstupu státních příslušníků třetích zemí překračujících vnější hranice členských států Evropské unie (dále jen: „návrh EES“) (1),

| — | návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje program registrovaných cestujících (RTP) (dále jen: „návrh RTP“) (2), |
| --- | --- |

—

návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje program registrovaných cestujících (RTP) (dále jen: „návrh RTP“) (2),

| — | návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 562/2006, pokud jde o používání systému vstupu/výstupu (EES) a programu registrovaných cestujících (RTP) (dále jen: „pozměňující návrh“) (3). |
| --- | --- |

—

návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 562/2006, pokud jde o používání systému vstupu/výstupu (EES) a programu registrovaných cestujících (RTP) (dále jen: „pozměňující návrh“) (3).

| 2. | Návrhy byly téhož dne zaslány evropskému inspektorovi ochrany údajů ke konzultaci. Před přijetím návrhů bylo evropskému inspektorovi ochrany údajů umožněno předložit Komisi neformální připomínky. |
| --- | --- |

2.

Návrhy byly téhož dne zaslány evropskému inspektorovi ochrany údajů ke konzultaci. Před přijetím návrhů bylo evropskému inspektorovi ochrany údajů umožněno předložit Komisi neformální připomínky.

| 3. | Evropský inspektor ochrany údajů vítá skutečnost, že je v preambuli návrhu EES i návrhu RTP uveden odkaz na konzultaci s ním. |
| --- | --- |

3.

Evropský inspektor ochrany údajů vítá skutečnost, že je v preambuli návrhu EES i návrhu RTP uveden odkaz na konzultaci s ním.

I.2   Obecné souvislosti

| 4. | Ve sdělení Komise z roku 2008 s názvem „Příprava dalších kroků v oblasti správy hranic v Evropské unii“ byly navrženy nové nástroje pro budoucí správu evropských hranic, včetně systému vstupu/výstupu (dále jen „EES“) pro elektronické zaznamenávání dat vstupu a výstupu státních příslušníků třetích zemí a programu registrovaných cestujících, jehož cílem je zjednodušit překračování hranic cestujícím v dobré víře (dále jen „RTP“). Rovněž v něm bylo zvažováno zavedení elektronického systému cestovních povolení (ESTA) pro státní příslušníky třetích zemí osvobozené od vízové povinnosti. |
| --- | --- |

4.

Ve sdělení Komise z roku 2008 s názvem „Příprava dalších kroků v oblasti správy hranic v Evropské unii“ byly navrženy nové nástroje pro budoucí správu evropských hranic, včetně systému vstupu/výstupu (dále jen „EES“) pro elektronické zaznamenávání dat vstupu a výstupu státních příslušníků třetích zemí a programu registrovaných cestujících, jehož cílem je zjednodušit překračování hranic cestujícím v dobré víře (dále jen „RTP“). Rovněž v něm bylo zvažováno zavedení elektronického systému cestovních povolení (ESTA) pro státní příslušníky třetích zemí osvobozené od vízové povinnosti.

| 5. | Tyto návrhy byly schváleny Stockholmským programem, který přijala Evropská rada v prosinci 2009 (4). Komise ve svém sdělení z roku 2011 o inteligentních hranicích (5) nicméně zastávala názor, že zavedení systému ESTA je prozatím třeba odložit, neboť „jeho možný přínos k posílení bezpečnosti členských států by neospravedlnil ani natolik rozsáhlé shromažďování osobních údajů, ani finanční náklady či dopad na mezinárodní vztahy“ (6). Komise dále oznámila, že zamýšlí předložit návrhy týkající se EES a RTP v první polovině roku 2012. |
| --- | --- |

5.

Tyto návrhy byly schváleny Stockholmským programem, který přijala Evropská rada v prosinci 2009 (4). Komise ve svém sdělení z roku 2011 o inteligentních hranicích (5) nicméně zastávala názor, že zavedení systému ESTA je prozatím třeba odložit, neboť „jeho možný přínos k posílení bezpečnosti členských států by neospravedlnil ani natolik rozsáhlé shromažďování osobních údajů, ani finanční náklady či dopad na mezinárodní vztahy“ (6). Komise dále oznámila, že zamýšlí předložit návrhy týkající se EES a RTP v první polovině roku 2012.

| 6. | Evropská rada následně na svém zasedání v červnu 2011 vyzvala k rychlému vypracování koncepce „inteligentních hranic“ a zavedení EES a RTP (7). |
| --- | --- |

6.

Evropská rada následně na svém zasedání v červnu 2011 vyzvala k rychlému vypracování koncepce „inteligentních hranic“ a zavedení EES a RTP (7).

| 7. | Pracovní skupina zřízená podle článku 29 vyjádřila v dopise zaslaném komisařce Malmströmové dne 12. června 2012 své připomínky ke sdělení Evropské komise o inteligentních hranicích, které návrhům předcházelo (8). V nedávné době, dne 6. června 2013, pracovní skupina přijala stanovisko vyjadřující pochybnosti o nutnosti zavedení balíčku opatření pro „inteligentní hranice“ (9). |
| --- | --- |

7.

Pracovní skupina zřízená podle článku 29 vyjádřila v dopise zaslaném komisařce Malmströmové dne 12. června 2012 své připomínky ke sdělení Evropské komise o inteligentních hranicích, které návrhům předcházelo (8). V nedávné době, dne 6. června 2013, pracovní skupina přijala stanovisko vyjadřující pochybnosti o nutnosti zavedení balíčku opatření pro „inteligentní hranice“ (9).

| 8. | Toto stanovisko evropského inspektora ochrany údajů vychází z těchto postojů, jakož i z předchozího stanoviska evropského inspektora ochrany údajů (10) ke sdělení Komise z roku 2011 o migraci (11) a z předběžných připomínek evropského inspektora ochrany údajů (12) ke třem sdělením o správě hranic (2008) (13). Dále toto stanovisko využívá příspěvky získané v rámci diskusí u kulatého stolu týkajících se balíčku opatření pro „inteligentní hranice“ a důsledků pro ochranu údajů, které zorganizoval evropský inspektor ochrany údajů (14). |
| --- | --- |

8.

Toto stanovisko evropského inspektora ochrany údajů vychází z těchto postojů, jakož i z předchozího stanoviska evropského inspektora ochrany údajů (10) ke sdělení Komise z roku 2011 o migraci (11) a z předběžných připomínek evropského inspektora ochrany údajů (12) ke třem sdělením o správě hranic (2008) (13). Dále toto stanovisko využívá příspěvky získané v rámci diskusí u kulatého stolu týkajících se balíčku opatření pro „inteligentní hranice“ a důsledků pro ochranu údajů, které zorganizoval evropský inspektor ochrany údajů (14).

I.3   Cíl návrhů

| 9. | V článku 4 návrhu EES je uveden účel tohoto návrhu. Jeho cílem je zlepšit správu vnějších hranic EU a boj proti nedovolenému přistěhovalectví a zlepšit provádění integrované politiky správy hranic, spolupráci a konzultace mezi pohraničními a imigračními orgány. V uvedeném článku je ustanoven systém umožňující:






  a) | zlepšit kontroly na hraničních přechodech na vnějších hranicích a boj proti nedovolenému přistěhovalectví; |
| --- | --- | --- |

9.

V článku 4 návrhu EES je uveden účel tohoto návrhu. Jeho cílem je zlepšit správu vnějších hranic EU a boj proti nedovolenému přistěhovalectví a zlepšit provádění integrované politiky správy hranic, spolupráci a konzultace mezi pohraničními a imigračními orgány. V uvedeném článku je ustanoven systém umožňující:

a)

zlepšit kontroly na hraničních přechodech na vnějších hranicích a boj proti nedovolenému přistěhovalectví;

| b) | vypočítávat a sledovat výpočet délky povoleného pobytu státních příslušníků třetích zemí s krátkodobým povolením k pobytu; |
| --- | --- |

b)

vypočítávat a sledovat výpočet délky povoleného pobytu státních příslušníků třetích zemí s krátkodobým povolením k pobytu;

| c) | pomáhat při zjišťování každé osoby, která nesplňuje nebo přestala splňovat podmínky pro vstup nebo pobyt na území členských států; |
| --- | --- |

c)

pomáhat při zjišťování každé osoby, která nesplňuje nebo přestala splňovat podmínky pro vstup nebo pobyt na území členských států;

| d) | poskytnout vnitrostátním orgánům členských států nástroj ke zjištění osob překračujících povolenou délku pobytu a přijímání odpovídajících opatření; |
| --- | --- |

d)

poskytnout vnitrostátním orgánům členských států nástroj ke zjištění osob překračujících povolenou délku pobytu a přijímání odpovídajících opatření;

| e) | shromažďovat statistické údaje týkající se vstupů a výstupů státních příslušníků třetích zemí pro účely analýzy. |
| --- | --- |

e)

shromažďovat statistické údaje týkající se vstupů a výstupů státních příslušníků třetích zemí pro účely analýzy.

| 10. | Tento systém by měl usnadnit sledování povoleného pobytu prostřednictvím rychlého poskytování přesných informací pohraniční stráži a cestujícím. Nahradil by současný systém ručního razítkování cestovních pasů, který je považován za pomalý a nespolehlivý, a přispěl by ke zlepšení správy hranic (15). |
| --- | --- |

10.

Tento systém by měl usnadnit sledování povoleného pobytu prostřednictvím rychlého poskytování přesných informací pohraniční stráži a cestujícím. Nahradil by současný systém ručního razítkování cestovních pasů, který je považován za pomalý a nespolehlivý, a přispěl by ke zlepšení správy hranic (15).

| 11. | Měl by rovněž pomáhat – prostřednictvím uchovávání biometrických údajů – při zjišťování totožnosti osob, které nesplňují podmínky pro vstup nebo pobyt na území EU, zejména v případě absence identifikačních dokumentů. Kromě toho by systém EES umožnil získat přesnou představu o počtu cestujících a osob překračujících povolenou délku pobytu a umožnil by tak tvorbu fakticky podložené politiky, například v oblasti vízových povinností. Pro tento posledně uvedený účel jsou využívány statistické údaje uvedené v článku 4. |
| --- | --- |

11.

Měl by rovněž pomáhat – prostřednictvím uchovávání biometrických údajů – při zjišťování totožnosti osob, které nesplňují podmínky pro vstup nebo pobyt na území EU, zejména v případě absence identifikačních dokumentů. Kromě toho by systém EES umožnil získat přesnou představu o počtu cestujících a osob překračujících povolenou délku pobytu a umožnil by tak tvorbu fakticky podložené politiky, například v oblasti vízových povinností. Pro tento posledně uvedený účel jsou využívány statistické údaje uvedené v článku 4.

| 12. | EES má představovat základ pro program RTP, jehož cílem je zjednodušit překračování hranic často cestujícím osobám z třetích zemí, jež prošly předběžnou bezpečnostní prověrkou. Registrovaní cestující by disponovali tokenem obsahujícím jedinečný identifikátor, který by na hranici při příjezdu a odjezdu sejmula automatizovaná brána. Údaje obsažené v tokenu, otisky prstů a případně číslo vízového štítku by se porovnaly s těmi uloženými v centrálním registru a jiných databázích. Proběhnou-li všechny kontroly úspěšně, cestující bude moci projít automatizovanou branou. V opačném případě by cestujícímu byl nápomocen příslušník pohraniční stráže. |
| --- | --- |

12.

EES má představovat základ pro program RTP, jehož cílem je zjednodušit překračování hranic často cestujícím osobám z třetích zemí, jež prošly předběžnou bezpečnostní prověrkou. Registrovaní cestující by disponovali tokenem obsahujícím jedinečný identifikátor, který by na hranici při příjezdu a odjezdu sejmula automatizovaná brána. Údaje obsažené v tokenu, otisky prstů a případně číslo vízového štítku by se porovnaly s těmi uloženými v centrálním registru a jiných databázích. Proběhnou-li všechny kontroly úspěšně, cestující bude moci projít automatizovanou branou. V opačném případě by cestujícímu byl nápomocen příslušník pohraniční stráže.

| 13. | Cílem pozměňujícího návrhu je i přizpůsobení nařízení (ES) č. 562/2006, kterým se stanoví kodex Společenství o pravidlech upravujících přeshraniční pohyb osob (dále jen: „Schengenský hraniční kodex“), novým návrhům EES a RTP. |
| --- | --- |

13.

Cílem pozměňujícího návrhu je i přizpůsobení nařízení (ES) č. 562/2006, kterým se stanoví kodex Společenství o pravidlech upravujících přeshraniční pohyb osob (dále jen: „Schengenský hraniční kodex“), novým návrhům EES a RTP.

I.4   Souvislosti a struktura tohoto stanoviska

| 14. | Záměr vytvořit elektronický systém pro kontrolu vstupu a výstupu na území EU není nový, cestu k návrhům, které jsou nyní předmětem analýzy, připravilo několik sdělení Komise zmíněných výše. Balíček opatření pro „inteligentní hranice“ by proto měl být posuzován v kontextu tohoto vývoje. Je zejména zapotřebí vzít v úvahu následující skutečnosti. |
| --- | --- |

14.

Záměr vytvořit elektronický systém pro kontrolu vstupu a výstupu na území EU není nový, cestu k návrhům, které jsou nyní předmětem analýzy, připravilo několik sdělení Komise zmíněných výše. Balíček opatření pro „inteligentní hranice“ by proto měl být posuzován v kontextu tohoto vývoje. Je zejména zapotřebí vzít v úvahu následující skutečnosti.

| 15. | Komise ve Stockholmském programu zaujala strategický přístup k posouzení potřeby vytvoření evropského modelu pro výměnu informací založeného na zhodnocení současných nástrojů. Tento model bude mimo jiné založen na pevném režimu ochrany údajů, cíleném shromažďování údajů a racionalizaci různých nástrojů včetně přijetí provozního plánu pro rozsáhlé informační systémy (business plan). Stockholmský program připomíná potřebu zajistit soulad zavádění a správy různých informačních nástrojů se strategií pro ochranu osobních údajů a s provozním plánem pro rozsáhlé informační systémy (16). |
| --- | --- |

15.

Komise ve Stockholmském programu zaujala strategický přístup k posouzení potřeby vytvoření evropského modelu pro výměnu informací založeného na zhodnocení současných nástrojů. Tento model bude mimo jiné založen na pevném režimu ochrany údajů, cíleném shromažďování údajů a racionalizaci různých nástrojů včetně přijetí provozního plánu pro rozsáhlé informační systémy (business plan). Stockholmský program připomíná potřebu zajistit soulad zavádění a správy různých informačních nástrojů se strategií pro ochranu osobních údajů a s provozním plánem pro rozsáhlé informační systémy (16).

| 16. | Souhrnná analýza je velice zapotřebí i kvůli existenci a dalšímu vývoji a využívání rozsáhlých informačních systémů, jako je Eurodac (17), VIS (18) a SIS II (19). Systém inteligentních hranic je doplňujícím nástrojem pro shromažďování velkého množství osobních údajů za účelem kontroly hranic. Tento globální přístup nedávno potvrdila Rada pro spravedlnost a vnitřní věci, která zdůraznila potřebu poučit se ze zkušeností se systémem SIS zejména v souvislosti se zvýšením nákladů (20). Evropský inspektor ochrany údajů rovněž uvedl, že „evropský informační model nelze chápat na základě technických aspektů“ vzhledem k téměř neomezeným možnostem, které nové technologie nabízejí. Informace by měly být zpracovávány pouze na základě konkrétních potřeb v oblasti bezpečnosti (21). |
| --- | --- |

16.

Souhrnná analýza je velice zapotřebí i kvůli existenci a dalšímu vývoji a využívání rozsáhlých informačních systémů, jako je Eurodac (17), VIS (18) a SIS II (19). Systém inteligentních hranic je doplňujícím nástrojem pro shromažďování velkého množství osobních údajů za účelem kontroly hranic. Tento globální přístup nedávno potvrdila Rada pro spravedlnost a vnitřní věci, která zdůraznila potřebu poučit se ze zkušeností se systémem SIS zejména v souvislosti se zvýšením nákladů (20). Evropský inspektor ochrany údajů rovněž uvedl, že „evropský informační model nelze chápat na základě technických aspektů“ vzhledem k téměř neomezeným možnostem, které nové technologie nabízejí. Informace by měly být zpracovávány pouze na základě konkrétních potřeb v oblasti bezpečnosti (21).

| 17. | Analýza EES a RTP z hlediska ochrany soukromí a údajů musí být provedena s ohledem na Listinu základních práv Evropské unie (22) (dále jen: „listina“), a zejména na články 7 a 8 uvedené listiny. Článek 7, který je podobný článku 8 Evropské úmluvy o lidských právech (23) (EÚLP), stanoví obecné právo na respektování soukromého a rodinného života a chrání jednotlivce před zásahem orgánů veřejné moci, zatímco článek 8 listiny zaručuje jednotlivci, že jeho osobní údaje mohou být zpracovávány pouze za určitých podmínek. Tyto dva přístupy se liší a vzájemně se doplňují. Balíček opatření pro „inteligentní hranice“ bude posuzován s ohledem na oba tyto přístupy. |
| --- | --- |

17.

Analýza EES a RTP z hlediska ochrany soukromí a údajů musí být provedena s ohledem na Listinu základních práv Evropské unie (22) (dále jen: „listina“), a zejména na články 7 a 8 uvedené listiny. Článek 7, který je podobný článku 8 Evropské úmluvy o lidských právech (23) (EÚLP), stanoví obecné právo na respektování soukromého a rodinného života a chrání jednotlivce před zásahem orgánů veřejné moci, zatímco článek 8 listiny zaručuje jednotlivci, že jeho osobní údaje mohou být zpracovávány pouze za určitých podmínek. Tyto dva přístupy se liší a vzájemně se doplňují. Balíček opatření pro „inteligentní hranice“ bude posuzován s ohledem na oba tyto přístupy.

| 18. | Toto stanovisko se výrazně zaměřuje na návrh EES – který je nejrelevantnější z hlediska ochrany soukromí a údajů – a jeho struktura je následující:






  — | oddíl II obsahuje obecné posouzení systému vstupu/výstupu, které se zaměřuje na soulad s článkem 7 a 8 Listiny, |
| --- | --- | --- |

18.

Toto stanovisko se výrazně zaměřuje na návrh EES – který je nejrelevantnější z hlediska ochrany soukromí a údajů – a jeho struktura je následující:

—

oddíl II obsahuje obecné posouzení systému vstupu/výstupu, které se zaměřuje na soulad s článkem 7 a 8 Listiny,

| — | oddíl III obsahuje připomínky ke konkrétnějším ustanovením EES týkajícím se zpracovávání biometrických údajů a přístupu donucovacích orgánů, |
| --- | --- |

—

oddíl III obsahuje připomínky ke konkrétnějším ustanovením EES týkajícím se zpracovávání biometrických údajů a přístupu donucovacích orgánů,

| — | oddíl IV zahrnuje připomínky k dalším otázkám souvisejícím s EES, |
| --- | --- |

—

oddíl IV zahrnuje připomínky k dalším otázkám souvisejícím s EES,

| — | oddíl V se zaměřuje na RTP, |
| --- | --- |

—

oddíl V se zaměřuje na RTP,

| — | oddíl VI se zabývá potřebou zavedení dodatečných záruk k zajištění bezpečnosti údajů, |
| --- | --- |

—

oddíl VI se zabývá potřebou zavedení dodatečných záruk k zajištění bezpečnosti údajů,

| — | oddíl VII shrnuje závěry. |
| --- | --- |

—

oddíl VII shrnuje závěry.

VII.   Závěry

| 102. | Balíček opatření pro „inteligentní hranice“ usiluje o vytvoření nového rozsáhlého informačního systému s cílem doplnit stávající mechanismy kontroly hranic. Zákonnost tohoto systému je třeba posoudit s ohledem na zásady listiny, zejména na článek 7 týkající se práva na respektování soukromého a rodinného života a článek 8 o ochraně osobních údajů, přičemž cílem je posoudit nejen zásah nového systému do základních práv, ale rovněž záruky týkající se ochrany údajů obsažené v návrzích. |
| --- | --- |

102.

Balíček opatření pro „inteligentní hranice“ usiluje o vytvoření nového rozsáhlého informačního systému s cílem doplnit stávající mechanismy kontroly hranic. Zákonnost tohoto systému je třeba posoudit s ohledem na zásady listiny, zejména na článek 7 týkající se práva na respektování soukromého a rodinného života a článek 8 o ochraně osobních údajů, přičemž cílem je posoudit nejen zásah nového systému do základních práv, ale rovněž záruky týkající se ochrany údajů obsažené v návrzích.

| 103. | V tomto ohledu evropský inspektor ochrany údajů potvrzuje, že navrhovaný systém EES představuje zásah do práva na respektování soukromého a rodinného života. Ačkoli vítá záruky obsažené v návrzích a uznává, že Komise v tomto smyslu vynaložila značné úsilí, dochází k závěru, že zásadní otázkou zůstává, zda je vytvoření takového systému nezbytné: v sázce je nákladová efektivnost systému nejen z finančního hlediska, ale rovněž ve vztahu k základním právům, a to v rámci celkového kontextu stávajících systémů a hraničních politik. |
| --- | --- |

103.

V tomto ohledu evropský inspektor ochrany údajů potvrzuje, že navrhovaný systém EES představuje zásah do práva na respektování soukromého a rodinného života. Ačkoli vítá záruky obsažené v návrzích a uznává, že Komise v tomto smyslu vynaložila značné úsilí, dochází k závěru, že zásadní otázkou zůstává, zda je vytvoření takového systému nezbytné: v sázce je nákladová efektivnost systému nejen z finančního hlediska, ale rovněž ve vztahu k základním právům, a to v rámci celkového kontextu stávajících systémů a hraničních politik.

| 104. | Evropský inspektor ochrany údajů uvádí tato doporučení týkající se EES:






  — | Nezbytnost a přiměřenost systému bude možné konkrétně prokázat v souladu s článkem 7 listiny až po stanovení jasné evropské politiky v oblasti řízení osob překračujících povolenou délku pobytu a posouzení systému v globálnějším kontextu stávajících rozsáhlých informačních systémů. |
| --- | --- | --- |

104.

Evropský inspektor ochrany údajů uvádí tato doporučení týkající se EES:

—

Nezbytnost a přiměřenost systému bude možné konkrétně prokázat v souladu s článkem 7 listiny až po stanovení jasné evropské politiky v oblasti řízení osob překračujících povolenou délku pobytu a posouzení systému v globálnějším kontextu stávajících rozsáhlých informačních systémů.

| — | Zásady týkající se ochrany údajů by měly být zdokonaleny v souladu s článkem 8 takto:






  — | Účely využití by měly být omezeny a koncepce systému by neměla bránit budoucímu posouzení jakéhokoli možného přístupu k údajům EES pro účely vymáhání práva. |
| --- | --- | --- |

—

Zásady týkající se ochrany údajů by měly být zdokonaleny v souladu s článkem 8 takto:

—

Účely využití by měly být omezeny a koncepce systému by neměla bránit budoucímu posouzení jakéhokoli možného přístupu k údajům EES pro účely vymáhání práva.

| — | Práva subjektů údajů by měla být posílena, zejména pokud jde o právo na informace a možnosti nápravy, přičemž je třeba vzít v úvahu potřebu zavedení zvláštních záruk týkajících se automatických rozhodnutí přijímaných v souvislosti s výpočtem délky pobytu. |
| --- | --- |

—

Práva subjektů údajů by měla být posílena, zejména pokud jde o právo na informace a možnosti nápravy, přičemž je třeba vzít v úvahu potřebu zavedení zvláštních záruk týkajících se automatických rozhodnutí přijímaných v souvislosti s výpočtem délky pobytu.

| — | Dohled by měl být doplněn o jasnou představu o vymezení pravomocí na vnitrostátní úrovni, aby se zajistilo, že subjekty údajů uplatní svá práva u příslušného orgánu. |
| --- | --- |

—

Dohled by měl být doplněn o jasnou představu o vymezení pravomocí na vnitrostátní úrovni, aby se zajistilo, že subjekty údajů uplatní svá práva u příslušného orgánu.

| — | Používání biometrických údajů by mělo být podrobeno cílenému posouzení dopadu, a je-li to považováno za nezbytné, měly by se na zpracování takových údajů vztahovat zvláštní záruky týkající se registračního postupu, úrovně přesnosti a potřeby havarijního postupu. Kromě toho evropský inspektor ochrany údajů výrazně zpochybňuje návrh na sejmutí 10 otisků prstů namísto 2 až 4, které by v každém případě postačovaly pro účely ověřování. |
| --- | --- |

—

Používání biometrických údajů by mělo být podrobeno cílenému posouzení dopadu, a je-li to považováno za nezbytné, měly by se na zpracování takových údajů vztahovat zvláštní záruky týkající se registračního postupu, úrovně přesnosti a potřeby havarijního postupu. Kromě toho evropský inspektor ochrany údajů výrazně zpochybňuje návrh na sejmutí 10 otisků prstů namísto 2 až 4, které by v každém případě postačovaly pro účely ověřování.

| — | Měly by být uvedeny důvody, proč je předávání údajů systému EES třetím zemím nezbytné pro navracení státních příslušníků třetích zemí. |
| --- | --- |

—

Měly by být uvedeny důvody, proč je předávání údajů systému EES třetím zemím nezbytné pro navracení státních příslušníků třetích zemí.

| 105. | Ačkoli program RTP nevyvolává tytéž klíčové otázky, pokud jde o zásah do základních práv, jako systém EES, evropský inspektor ochrany údajů upozorňuje zákonodárce na tyto aspekty:






  — | Byl uznán dobrovolný základ systému, souhlas je však možno považovat za platný právní důvod pro zpracovávání údajů pouze za předpokladu, že je poskytnut svobodně, což znamená, že program RTP by se neměl stát jedinou platnou alternativou k dlouhým frontám a administrativní zátěži. |
| --- | --- | --- |

105.

Ačkoli program RTP nevyvolává tytéž klíčové otázky, pokud jde o zásah do základních práv, jako systém EES, evropský inspektor ochrany údajů upozorňuje zákonodárce na tyto aspekty:

—

Byl uznán dobrovolný základ systému, souhlas je však možno považovat za platný právní důvod pro zpracovávání údajů pouze za předpokladu, že je poskytnut svobodně, což znamená, že program RTP by se neměl stát jedinou platnou alternativou k dlouhým frontám a administrativní zátěži.

| — | Mělo by se předcházet rizikům diskriminace: velký počet cestujících, kteří necestují dostatečně často na to, aby procházeli registrací, nebo cestujících, jejichž otisky prstů jsou nečitelné, by neměli být de facto zařazeni do „rizikovější“ kategorie cestujících. |
| --- | --- |

—

Mělo by se předcházet rizikům diskriminace: velký počet cestujících, kteří necestují dostatečně často na to, aby procházeli registrací, nebo cestujících, jejichž otisky prstů jsou nečitelné, by neměli být de facto zařazeni do „rizikovější“ kategorie cestujících.

| — | Proces ověřování za účelem registrace by měl být založen na selektivním přístupu k jasně identifikovaným databázím. |
| --- | --- |

—

Proces ověřování za účelem registrace by měl být založen na selektivním přístupu k jasně identifikovaným databázím.

| 106. | Pokud jde o bezpečnostní aspekty, evropský inspektor ochrany údajů zastává názor, že pro systém EES a program RTP by měl být vypracován plán kontinuity činnosti a postupy týkající se řízení rizik v oblasti bezpečnosti informací, a to za účelem posuzování rizik a stanovení pořadí jejich důležitosti. Kromě toho by měla být zavedena úzká spolupráce mezi agenturou a členskými státy. |
| --- | --- |

106.

Pokud jde o bezpečnostní aspekty, evropský inspektor ochrany údajů zastává názor, že pro systém EES a program RTP by měl být vypracován plán kontinuity činnosti a postupy týkající se řízení rizik v oblasti bezpečnosti informací, a to za účelem posuzování rizik a stanovení pořadí jejich důležitosti. Kromě toho by měla být zavedena úzká spolupráce mezi agenturou a členskými státy.

V Bruselu dne 18. července 2013.

Peter HUSTINX

evropský inspektor ochrany údajů

---

(1)  COM(2013) 95 final.

1

(2)  COM(2013) 97 final.

2

(3)  COM(2013) 96 final.

3

(4)  „Otevřená a bezpečná Evropa, která slouží svým občanům a chrání je“ (Úř. věst. C 115, 4.5.2010, s. 1).

4

(5)  Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů ze dne 25. října 2011 s názvem „Inteligentní hranice – možnosti a další postup“ (KOM(2011) 680 v konečném znění).

5

(6)  Sdělení Komise o inteligentních hranicích zmíněné výše, s. 7.

6

(7)  EUCO 23/11.

7

(8)  Pracovní skupinu zřízenou podle článku 29 (směrnice 95/46/ES) tvoří zástupci všech vnitrostátních orgánů pro ochranu údajů, evropský inspektor ochrany údajů a zástupce Evropské komise. Pracovní skupina má poradní funkci a je nezávislá. Dopis pracovní skupiny ze dne 12. června 2012, který byl adresován paní Cecilii Malmströmové a který se týká inteligentních hranic, je k dispozici na adrese http://ec.europa.eu/justice/data-protection/article-29/documentation/other-document/files/2012/20120612_letter_to_malmstrom_smart-borders_en.pdf

8

(9)  Pracovní skupina zřízená podle článku 29, stanovisko 05/2013 k inteligentním hranicím: http://ec.europa.eu/justice/data-protection/article-29/documentation/opinion-recommendation/files/2013/wp206_en.pdf

9

(10)  Stanovisko evropského inspektora ochrany údajů ze dne 7. července 2011, které je dostupné na adrese https://secure.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/Consultation/Opinions/2011/11-07-07_Migration_CS.pdf

10

(11)  Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů ze dne 4. května 2011 o migraci (KOM(2011) 248/3).

11

(12)  Předběžné připomínky evropského inspektora ochrany údajů ze dne 3. března 2008 dostupné na adrese http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/Consultation/Comments/2008/08-03-03_Comments_border_package_EN.pdf

12

(13)  Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů „Příprava dalších kroků v oblasti správy hranic v Evropské unii“ (KOM(2008) 69 v konečném znění; „Prozkoumání vytvoření Evropského systému kontroly hranic (EUROSUR)“ (KOM(2008) 68 v konečném znění) a „Zpráva o hodnocení a budoucím rozvoji agentury FRONTEX“, KOM(2008) 67 v konečném znění.

13

(14)  Diskuse u kulatého stolu týkající se balíčku opatření pro inteligentní hranice a důsledků pro ochranu údajů zorganizované evropským inspektorem ochrany údajů, Brusel, 10. dubna 2013, místo konání: budova evropského inspektora ochrany údajů, Rue Montoyer 30, Brusel. Viz shrnutí na adrese http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/EDPS/PressNews/Events/2013/13-04-10_Summary_smart_borders_final_EN.pdf

14

(15)  Viz důvodová zpráva návrhu EES.

15

(16)  Stockholmský program – otevřená a bezpečná Evropa, která slouží svým občanům a chrání je (Úř. věst. C 115, 4.5.2010, s. 1).

16

(17)  Viz nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 603/2013 ze dne 26. června 2013 o zřízení systému „Eurodac“ pro porovnávání otisků prstů za účelem účinného uplatňování nařízení (EU) č. 604/2013, kterým se stanoví kritéria a postupy pro určení členského státu příslušného k posuzování žádosti o mezinárodní ochranu podané státním příslušníkem třetí země nebo osobou bez státní příslušnosti v některém z členských států, a pro podávání žádostí orgánů pro vymáhání práva členských států a Europolu o porovnání údajů s údaji systému Eurodac pro účely vymáhání práva a o změně nařízení (EU) č. 1077/2011, kterým se zřizuje Evropská agentura pro provozní řízení rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva (Úř. věst. L 180, 29.6.2013, s. 1).

17

(18)  Viz nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 767/2008 ze dne 9. července 2008 o Vízovém informačním systému (VIS) a o výměně údajů o krátkodobých vízech mezi členskými státy (nařízení o VIS) (Úř. věst. L 218, 13.8.2008, s. 60).

18

(19)  Viz nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1987/2006 ze dne 20. prosince 2006 o zřízení, provozu a využívání Schengenského informačního systému druhé generace (SIS II) (Úř. věst. L 381, 28.12.2006, s. 4).

19

(20)  Viz dokument Rady č. 8018/13, Note of the Presidency to the Strategic Committee on Immigration, Frontiers and Asylum/Mixed Committee (UE-Iceland/Liechtenstein/Norway/Switzerland), 28 March 2013 on Smart Border Package (poznámka předsednictví pro Strategický výbor pro přistěhovalectví, hranice a azyl/smíšený výbor (EU–Island/Lichtenštejnsko/Norsko/Švýcarsko) ze dne 28. března 2013 týkající se balíčku opatření pro „inteligentní hranice“), který je k dispozici na adrese http://www.statewatch.org/news/2013/apr/eu-council-smart-borders-8018-13.pdf

20

Note of the Presidency to the Strategic Committee on Immigration, Frontiers and Asylum/Mixed Committee (UE-Iceland/Liechtenstein/Norway/Switzerland), 28 March 2013 on Smart Border Package

(21)  Stanovisko evropského inspektora ochrany údajů ze dne 10. července 2009 ke sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě o prostoru svobody, bezpečnosti a práva ve službách občanům (Úř. věst. C 276, 17.11.2009, s. 8).

21

(22)  Úř. věst C 83, 30.3.2010, s. 389.

22

(23)  Rada Evropy, ETS č. 5, 4.11.1950.

23

---

V Oznámení

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

Evropská komise

| 4.2.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 32/30 |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 32/30

---

Předběžné oznámení o spojení podniků

(Věc COMP/M.7144 – Apollo/Fondo de Garantía de Depósitos de Entidades de Crédito/Synergy)

Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem

(Text s významem pro EHP)

2014/C 32/13

| 1. | Komise dne 24. ledna 2014 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým přidružené podniky podniku Apollo Management L.P. („Apollo“, USA) a podnik Fondo de Garantía de Depósitos de Entidades de Crédito („FDG“, Španělsko) získávají ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení ES o spojování nákupem akcií společnou kontrolu nad podnikem Synergy Industry and Technology, SA („Synergy“, Španělsko). |
| --- | --- |

1.

Komise dne 24. ledna 2014 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým přidružené podniky podniku Apollo Management L.P. („Apollo“, USA) a podnik Fondo de Garantía de Depósitos de Entidades de Crédito („FDG“, Španělsko) získávají ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení ES o spojování nákupem akcií společnou kontrolu nad podnikem Synergy Industry and Technology, SA („Synergy“, Španělsko).

| 2. | Předmětem podnikání příslušných podniků je:






  — | podniku Apollo: správa investičních fondů s investicemi ve společnostech s různým předmětem podnikání po celém světě. Příkladem stávajících investic jsou mimo jiné společnosti podnikající v chemickém průmyslu, ve službách výletních lodí, v logistice, papírenství, obalovém průmyslu a kovoprůmyslu, |
| --- | --- | --- |

2.

Předmětem podnikání příslušných podniků je:

—

podniku Apollo: správa investičních fondů s investicemi ve společnostech s různým předmětem podnikání po celém světě. Příkladem stávajících investic jsou mimo jiné společnosti podnikající v chemickém průmyslu, ve službách výletních lodí, v logistice, papírenství, obalovém průmyslu a kovoprůmyslu,

| — | podniku FGD: FGD je fond financovaný retailovými a družstevními bankami a spořitelnami, jakož i španělskou centrální bankou, který kryje vklady ve španělských bankách, |
| --- | --- |

—

podniku FGD: FGD je fond financovaný retailovými a družstevními bankami a spořitelnami, jakož i španělskou centrální bankou, který kryje vklady ve španělských bankách,

| — | podniku Synergy: jako holdingová společnost skupiny Aernnova Group a akcionář podniků Aeroblade SA a Orisol Corporación Energética SA je aktivní ve výrobě strojních zařízení pro letecký a kosmický průmysl. |
| --- | --- |

—

podniku Synergy: jako holdingová společnost skupiny Aernnova Group a akcionář podniků Aeroblade SA a Orisol Corporación Energética SA je aktivní ve výrobě strojních zařízení pro letecký a kosmický průmysl.

| 3. | Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení (ES) o spojování. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno. V souladu se sdělením Komise o zjednodušeném postupu ohledně některých spojování podle nařízení (ES) o spojování (2) je třeba uvést, že tato věc může být posouzena podle postupu stanoveného sdělením. |
| --- | --- |

3.

Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení (ES) o spojování. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno. V souladu se sdělením Komise o zjednodušeném postupu ohledně některých spojování podle nařízení (ES) o spojování (2) je třeba uvést, že tato věc může být posouzena podle postupu stanoveného sdělením.

| 4. | Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí předložily své případné připomínky k navrhované transakci.
  Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (+32 22964301), e-mailem na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu či poštou s uvedením čísla jednacího COMP/M.7144 – Apollo/Fondo de Garantía de Depósitos de Entidades de Crédito/Synergy na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské Komise:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí předložily své případné připomínky k navrhované transakci.

Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (+32 22964301), e-mailem na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu či poštou s uvedením čísla jednacího COMP/M.7144 – Apollo/Fondo de Garantía de Depósitos de Entidades de Crédito/Synergy na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské Komise:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1 („nařízení ES o spojování“).

(2)  Úř. věst. C 366, 14.12.2013, s. 5 („sdělení o zjednodušeném postupu“).

---