# Jurnalul Oficial C 356/2013

| | ISSN 1977-1029
  doi:10.3000/19771029.C_2013.356.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 356 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 565 decembrie 2013 |

ISSN 1977-1029

doi:10.3000/19771029.C_2013.356.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 356

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 565 decembrie 2013

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| | REZOLUȚII |
| | Comitetul Regiunilor |
| | A 103-a sesiune plenară, 7-9 octombrie 2013 |
| 2013/C 356/01 | Rezoluția Comitetului Regiunilor COP 19 CCONUSC — Progrese în cadrul agendei internaționale privind schimbările climatice | 1 |
| | AVIZE |
| | Comitetul Regiunilor |
| | A 103-a sesiune plenară, 7-9 octombrie 2013 |
| 2013/C 356/02 | Aviz — Recomandări pentru o mai bună gestionare a cheltuielilor | 3 |
| 2013/C 356/03 | Aviz — Parteneriatul urban-rural și guvernanța | 9 |
| 2013/C 356/04 | Aviz — Proiectul de buget al UE pentru 2014 | 15 |
| 2013/C 356/05 | Aviz — Perspectiva autorităților locale și regionale privind petrolul și gazele de șist sau din alte formațiuni compacte (hidrocarburi neconvenționale) | 23 |
| 2013/C 356/06 | Aviz — Cartea verde privind strategia europeană în materie de deșeuri de plastic aflate în mediul înconjurător | 30 |
| 2013/C 356/07 | Aviz — Strategia UE privind adaptarea la schimbările climatice | 37 |
| 2013/C 356/08 | Aviz – Infrastructurile ecologice – Valorificarea capitalului natural al Europei | 43 |
| 2013/C 356/09 | Aviz — Politica industrială spațială a UE | 49 |
| 2013/C 356/10 | Aviz — CARS 2020: Plan de acțiune pentru o industrie a autovehiculelor competitivă și durabilă în Europa | 55 |
| 2013/C 356/11 | Aviz — Pachetul UE privind investițiile sociale | 60 |
| 2013/C 356/12 | Aviz — Planul de acțiune Antreprenoriat 2020 | 68 |
| 2013/C 356/13 | Aviz — Cartea verde Finanțarea pe termen lung a economiei europene | 75 |
| 2013/C 356/14 | Aviz — Sustenabilitatea zonelor rurale | 80 |
| 2013/C 356/15 | Aviz — Sporirea autonomiei autorităților locale din țările partenere în vederea consolidării guvernanței și a îmbunătățirii rezultatelor în materie de dezvoltare | 86 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

I   Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUȚII

Comitetul Regiunilor

A 103-a sesiune plenară, 7-9 octombrie 2013

2013/C 356/01

Rezoluția Comitetului Regiunilor COP 19 CCONUSC — Progrese în cadrul agendei internaționale privind schimbările climatice

1

AVIZE

Comitetul Regiunilor

A 103-a sesiune plenară, 7-9 octombrie 2013

2013/C 356/02

Aviz — Recomandări pentru o mai bună gestionare a cheltuielilor

3

2013/C 356/03

Aviz — Parteneriatul urban-rural și guvernanța

9

2013/C 356/04

Aviz — Proiectul de buget al UE pentru 2014

15

2013/C 356/05

Aviz — Perspectiva autorităților locale și regionale privind petrolul și gazele de șist sau din alte formațiuni compacte (hidrocarburi neconvenționale)

23

2013/C 356/06

Aviz — Cartea verde privind strategia europeană în materie de deșeuri de plastic aflate în mediul înconjurător

30

2013/C 356/07

Aviz — Strategia UE privind adaptarea la schimbările climatice

37

2013/C 356/08

Aviz – Infrastructurile ecologice – Valorificarea capitalului natural al Europei

43

2013/C 356/09

Aviz — Politica industrială spațială a UE

49

2013/C 356/10

Aviz — CARS 2020: Plan de acțiune pentru o industrie a autovehiculelor competitivă și durabilă în Europa

55

2013/C 356/11

Aviz — Pachetul UE privind investițiile sociale

60

2013/C 356/12

Aviz — Planul de acțiune Antreprenoriat 2020

68

2013/C 356/13

Aviz — Cartea verde Finanțarea pe termen lung a economiei europene

75

2013/C 356/14

Aviz — Sustenabilitatea zonelor rurale

80

2013/C 356/15

Aviz — Sporirea autonomiei autorităților locale din țările partenere în vederea consolidării guvernanței și a îmbunătățirii rezultatelor în materie de dezvoltare

86

| | III   Acte pregătitoare |
| --- | --- |
| | COMITETUL REGIUNILOR |
| | A 103-a sesiune plenară, 7-9 octombrie 2013 |
| 2013/C 356/16 | Avizul Comitetului Regiunilor - Al patrulea pachet feroviar | 92 |
| 2013/C 356/17 | Aviz — Orientări pentru rețelele de telecomunicații transeuropene | 116 |
| 2013/C 356/18 | Aviz — Propunere de directivă de stabilire a unui cadru pentru amenajarea spațiului maritim și managementul integrat al zonelor costiere | 124 |

III   Acte pregătitoare

COMITETUL REGIUNILOR

A 103-a sesiune plenară, 7-9 octombrie 2013

2013/C 356/16

Avizul Comitetului Regiunilor - Al patrulea pachet feroviar

92

2013/C 356/17

Aviz — Orientări pentru rețelele de telecomunicații transeuropene

116

2013/C 356/18

Aviz — Propunere de directivă de stabilire a unui cadru pentru amenajarea spațiului maritim și managementul integrat al zonelor costiere

124

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

I Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUȚII

Comitetul Regiunilor

A 103-a sesiune plenară, 7-9 octombrie 2013

| 5.12.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 356/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 356/1

---

Rezoluția Comitetului Regiunilor COP 19 CCONUSC — Progrese în cadrul agendei internaționale privind schimbările climatice

2013/C 356/01

COMITETUL REGIUNILOR

| 1. | își manifestă sprijinul deplin față de poziția comună a UE și solicită părților implicate în COP 19 să efectueze demersurile necesare încheierii unui acord internațional privind schimbările climatice, obligatoriu din punct de vedere juridic și care să vizeze limitarea încălzirii globale la 2 °C, acord care să fie semnat până în 2015 și pus în aplicare până în 2020; |
| --- | --- |

1.

își manifestă sprijinul deplin față de poziția comună a UE și solicită părților implicate în COP 19 să efectueze demersurile necesare încheierii unui acord internațional privind schimbările climatice, obligatoriu din punct de vedere juridic și care să vizeze limitarea încălzirii globale la 2 °C, acord care să fie semnat până în 2015 și pus în aplicare până în 2020;

| 2. | îi îndeamnă pe negociatori să conștientizeze caracterul urgent al chestiunii și să facă progrese în sensul stabilirii de obiective mai ambițioase în noul acord; |
| --- | --- |

2.

îi îndeamnă pe negociatori să conștientizeze caracterul urgent al chestiunii și să facă progrese în sensul stabilirii de obiective mai ambițioase în noul acord;

| 3. | insistă asupra ideii că guvernele naționale și UE nu vor putea să își îndeplinească obiectivele decât în condițiile unei implicări active a autorităților locale și regionale, care sunt afectate direct de impactul schimbărilor climatice și răspund în mare măsură de aplicarea politicii în domeniu; așadar, subliniază și necesitatea de a se dispune de date diferențiate la nivel teritorial privind efectele schimbărilor climatice și ale strategiilor de adaptare; |
| --- | --- |

3.

insistă asupra ideii că guvernele naționale și UE nu vor putea să își îndeplinească obiectivele decât în condițiile unei implicări active a autorităților locale și regionale, care sunt afectate direct de impactul schimbărilor climatice și răspund în mare măsură de aplicarea politicii în domeniu; așadar, subliniază și necesitatea de a se dispune de date diferențiate la nivel teritorial privind efectele schimbărilor climatice și ale strategiilor de adaptare;

| 4. | solicită includerea de acțiuni în domeniul schimbărilor climatice în toate sectoarele și bugetele, la toate nivelurile de guvernanță, și subliniază că numeroase sectoare în care se impun reforme, printre care energia, agricultura, construcțiile, amenajarea teritoriului, deșeurile și transportul, sunt de competența autorităților locale și regionale; |
| --- | --- |

4.

solicită includerea de acțiuni în domeniul schimbărilor climatice în toate sectoarele și bugetele, la toate nivelurile de guvernanță, și subliniază că numeroase sectoare în care se impun reforme, printre care energia, agricultura, construcțiile, amenajarea teritoriului, deșeurile și transportul, sunt de competența autorităților locale și regionale;

| 5. | prin urmare, cere autorităților internaționale și delegației UE să le atribuie acestora o pondere semnificativă în negocierile internaționale privind schimbările climatice și în procesele de implementare, precum și să recunoască rolul de facilitator pe care acestea îl pot juca pe parcursul negocierilor; |
| --- | --- |

5.

prin urmare, cere autorităților internaționale și delegației UE să le atribuie acestora o pondere semnificativă în negocierile internaționale privind schimbările climatice și în procesele de implementare, precum și să recunoască rolul de facilitator pe care acestea îl pot juca pe parcursul negocierilor;

| 6. | salută propunerea secretarului general al ONU de a organiza un summit al liderilor mondiali pe tema chestiunilor climatice în septembrie 2014 și este de părere că implicarea autorităților locale și regionale este o premisă a reușitei summitului; |
| --- | --- |

6.

salută propunerea secretarului general al ONU de a organiza un summit al liderilor mondiali pe tema chestiunilor climatice în septembrie 2014 și este de părere că implicarea autorităților locale și regionale este o premisă a reușitei summitului;

| 7. | atrage atenția asupra faptului că, în prezent, concentrația de CO2 din atmosferă depășește pragul critic de 400 ppm și se declară extrem de îngrijorat de decalajul enorm (gigatonne gap) dintre măsurile pe care negociatorii au decis să le aplice și cele care rămân încă de adoptat pentru a menține încălzirea globală sub pragul de 2 °C; |
| --- | --- |

7.

atrage atenția asupra faptului că, în prezent, concentrația de CO2 din atmosferă depășește pragul critic de 400 ppm și se declară extrem de îngrijorat de decalajul enorm (gigatonne gap) dintre măsurile pe care negociatorii au decis să le aplice și cele care rămân încă de adoptat pentru a menține încălzirea globală sub pragul de 2 °C;

| 8. | recunoaște că elaborarea de modele climatice și modul în care se urmărește reducerea emisiilor prezintă incertitudini și pledează așadar pentru o abordare prudentă a politicii de adaptare, care să ia în calcul efectele unei creșteri a temperaturii cu peste 2 °C; |
| --- | --- |

8.

recunoaște că elaborarea de modele climatice și modul în care se urmărește reducerea emisiilor prezintă incertitudini și pledează așadar pentru o abordare prudentă a politicii de adaptare, care să ia în calcul efectele unei creșteri a temperaturii cu peste 2 °C;

| 9. | sprijină întru totul concepția conform căreia acordul ONU privind schimbările climatice, preconizat a fi semnat în 2015, ar trebui să trateze nu numai chestiunea atenuării, ci și cea a adaptării, și subliniază că se impune să li se acorde aceeași prioritate; |
| --- | --- |

9.

sprijină întru totul concepția conform căreia acordul ONU privind schimbările climatice, preconizat a fi semnat în 2015, ar trebui să trateze nu numai chestiunea atenuării, ci și cea a adaptării, și subliniază că se impune să li se acorde aceeași prioritate;

| 10. | îndeamnă stăruitor negociatorii să își îndeplinească angajamentul de alocare a sumei de 100 de miliarde EUR Fondului verde pentru climă și să acționeze astfel încât conceptul de „pierderi și daune cauzate de schimbările climatice” să devină funcțional, așa cum s-a stabilit în 2012, la Conferința părților, la Doha; |
| --- | --- |

10.

îndeamnă stăruitor negociatorii să își îndeplinească angajamentul de alocare a sumei de 100 de miliarde EUR Fondului verde pentru climă și să acționeze astfel încât conceptul de „pierderi și daune cauzate de schimbările climatice” să devină funcțional, așa cum s-a stabilit în 2012, la Conferința părților, la Doha;

| 11. | salută și încurajează progresele înregistrate în silvicultură, mai ales sub aspectul aspectelor metodologice ale Programului ONU de reducere a emisiilor cauzate de despăduriri și de degradarea pădurilor (REDD+); de asemenea, observă că posibilitățile de finanțare în acest domeniu ar trebui sporite în consecință; |
| --- | --- |

11.

salută și încurajează progresele înregistrate în silvicultură, mai ales sub aspectul aspectelor metodologice ale Programului ONU de reducere a emisiilor cauzate de despăduriri și de degradarea pădurilor (REDD+); de asemenea, observă că posibilitățile de finanțare în acest domeniu ar trebui sporite în consecință;

| 12. | evidențiază rolul esențial al activităților de exploatare a terenurilor, schimbare a destinației terenurilor și silvicultură (LULUCF) în atenuarea efectelor schimbărilor climatice, dar insistă asupra necesității de a lua în considerare dezvoltarea rurală durabilă și securitatea alimentară, mai ales în țările în curs de dezvoltare; |
| --- | --- |

12.

evidențiază rolul esențial al activităților de exploatare a terenurilor, schimbare a destinației terenurilor și silvicultură (LULUCF) în atenuarea efectelor schimbărilor climatice, dar insistă asupra necesității de a lua în considerare dezvoltarea rurală durabilă și securitatea alimentară, mai ales în țările în curs de dezvoltare;

| 13. | reafirmă că, pentru ca acordul să fie echitabil, creșterea rezilienței la schimbările climatice, mai ales în regiunile cele mai vulnerabile din lume și în rândul celor mai vulnerabili membri ai societății, este un aspect esențial; |
| --- | --- |

13.

reafirmă că, pentru ca acordul să fie echitabil, creșterea rezilienței la schimbările climatice, mai ales în regiunile cele mai vulnerabile din lume și în rândul celor mai vulnerabili membri ai societății, este un aspect esențial;

| 14. | solicită ca viitoarele acțiuni de reducere a emisiilor și toate celelalte măsuri de atenuare să fie distribuite în mod corect între toți membrii comunității internaționale, cu luarea în considerare a capacităților și punctelor de pornire diferite ale țărilor și regiunilor; |
| --- | --- |

14.

solicită ca viitoarele acțiuni de reducere a emisiilor și toate celelalte măsuri de atenuare să fie distribuite în mod corect între toți membrii comunității internaționale, cu luarea în considerare a capacităților și punctelor de pornire diferite ale țărilor și regiunilor;

| 15. | în acest context, cere și o reformă structurală amplă a schemei UE de comercializare a certificatelor de emisii; |
| --- | --- |

15.

în acest context, cere și o reformă structurală amplă a schemei UE de comercializare a certificatelor de emisii;

| 16. | atrage atenția asupra nevoii urgente de a încuraja sinergiile dintre activitățile de adaptare și cele de atenuare, prin schimbul de învățăminte și de bune practici, precum și prin promovarea cercetării, a inovării și a coordonării politicilor; |
| --- | --- |

16.

atrage atenția asupra nevoii urgente de a încuraja sinergiile dintre activitățile de adaptare și cele de atenuare, prin schimbul de învățăminte și de bune practici, precum și prin promovarea cercetării, a inovării și a coordonării politicilor;

| 17. | subliniază că UE a demonstrat că este posibilă decuplarea emisiilor de CO2 de creșterea PIB-ului; reafirmă că UE trebuie să rămână un lider prin forța exemplului și să atingă obiective ambițioase și obligatorii, precum cele legate de reducerea emisiilor de CO2, de energiile regenerabile și de eficiența energetică; |
| --- | --- |

17.

subliniază că UE a demonstrat că este posibilă decuplarea emisiilor de CO2 de creșterea PIB-ului; reafirmă că UE trebuie să rămână un lider prin forța exemplului și să atingă obiective ambițioase și obligatorii, precum cele legate de reducerea emisiilor de CO2, de energiile regenerabile și de eficiența energetică;

| 18. | evidențiază eforturile orașelor și regiunilor din întreaga Europă care au adoptat strategii locale sau regionale în domeniul schimbărilor climatice și energiei, ori inițiative capabile să stimuleze implicarea la nivel național, ca de pildă premiul „Capitala europeană verde” sau Convenția primarilor, ai cărei semnatari s-au angajat să reducă emisiile de CO2 cu peste 20 % până în anul 2020; |
| --- | --- |

18.

evidențiază eforturile orașelor și regiunilor din întreaga Europă care au adoptat strategii locale sau regionale în domeniul schimbărilor climatice și energiei, ori inițiative capabile să stimuleze implicarea la nivel național, ca de pildă premiul „Capitala europeană verde” sau Convenția primarilor, ai cărei semnatari s-au angajat să reducă emisiile de CO2 cu peste 20 % până în anul 2020;

| 19. | solicită ca eforturile orașelor și regiunilor să fie recunoscute și incluse în mecanismele de contabilizare de tip MRV (măsurabil, raportabil și verificabil); |
| --- | --- |

19.

solicită ca eforturile orașelor și regiunilor să fie recunoscute și incluse în mecanismele de contabilizare de tip MRV (măsurabil, raportabil și verificabil);

| 20. | solicită o mai bună punere în comun a informațiilor la nivel mondial și își confirmă angajamentele formulate în Memorandumul de înțelegere pe care l-a semnat cu Programul Organizației Națiunilor Unite pentru Mediu (UNEP), de a promova sinergii între diferitele niveluri de guvernanță și a îmbunătăți punerea în aplicare a acordurilor multilaterale de mediu; în acest context, își reiterează și angajamentele asumate prin Memorandumul de înțelegere semnat cu Conferința primarilor din SUA, dar și cele care se prefigurează în viitorul acord cu primarii din China; |
| --- | --- |

20.

solicită o mai bună punere în comun a informațiilor la nivel mondial și își confirmă angajamentele formulate în Memorandumul de înțelegere pe care l-a semnat cu Programul Organizației Națiunilor Unite pentru Mediu (UNEP), de a promova sinergii între diferitele niveluri de guvernanță și a îmbunătăți punerea în aplicare a acordurilor multilaterale de mediu; în acest context, își reiterează și angajamentele asumate prin Memorandumul de înțelegere semnat cu Conferința primarilor din SUA, dar și cele care se prefigurează în viitorul acord cu primarii din China;

| 21. | solicită ca viitoarele strategii ale UE să fructifice potențialul cooperării multilaterale descentralizate cu țările terțe și atrage atenția asupra instrumentelor specifice pe care le-a conceput pentru a facilita această cooperare; |
| --- | --- |

21.

solicită ca viitoarele strategii ale UE să fructifice potențialul cooperării multilaterale descentralizate cu țările terțe și atrage atenția asupra instrumentelor specifice pe care le-a conceput pentru a facilita această cooperare;

| 22. | ar dori ca criteriile „climatice” să fie pe deplin luate în considerare în diversele instrumente financiare ale UE, printre care se numără politica europeană de dezvoltare (PED). |
| --- | --- |

22.

ar dori ca criteriile „climatice” să fie pe deplin luate în considerare în diversele instrumente financiare ale UE, printre care se numără politica europeană de dezvoltare (PED).

| 23. | atrage atenția asupra faptului că rolul administrațiilor subnaționale și al autorităților locale a fost mai bine confirmat prin Acordul de la Cancún și își reiterează apelul în favoarea unei abordări a politicii de mediu care să se bazeze pe guvernanța pe mai multe niveluri; îndeamnă așadar la un angajament clar al semnatarilor CCONUSC în sensul implicării și sprijinirii administrațiilor subnaționale și a autorităților locale în procesul de punere în aplicare a deciziilor CCONUSC, ca în cazul Deciziei X/22 a Convenției privind diversitatea biologică; |
| --- | --- |

23.

atrage atenția asupra faptului că rolul administrațiilor subnaționale și al autorităților locale a fost mai bine confirmat prin Acordul de la Cancún și își reiterează apelul în favoarea unei abordări a politicii de mediu care să se bazeze pe guvernanța pe mai multe niveluri; îndeamnă așadar la un angajament clar al semnatarilor CCONUSC în sensul implicării și sprijinirii administrațiilor subnaționale și a autorităților locale în procesul de punere în aplicare a deciziilor CCONUSC, ca în cazul Deciziei X/22 a Convenției privind diversitatea biologică;

| 24. | îl mandatează pe președintele Comitetului Regiunilor să transmită prezenta rezoluție președintelui Parlamentului European, președintelui Consiliului European, președintelui Comisiei Europene, Președinției lituaniene a UE și secretariatului CCONUSC. |
| --- | --- |

24.

îl mandatează pe președintele Comitetului Regiunilor să transmită prezenta rezoluție președintelui Parlamentului European, președintelui Consiliului European, președintelui Comisiei Europene, Președinției lituaniene a UE și secretariatului CCONUSC.

Bruxelles, 9 octombrie 2013

Președintele Comitetului Regiunilor

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

AVIZE

Comitetul Regiunilor

A 103-a sesiune plenară, 7-9 octombrie 2013

| 5.12.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 356/3 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 356/3

---

Aviz — Recomandări pentru o mai bună gestionare a cheltuielilor

2013/C 356/02

COMITETUL REGIUNILOR

| — | scoate în evidență importanța bugetelor locale și regionale în cadrul cheltuielilor publice în Uniunea Europeană; în acest sens, insistă asupra faptului că alocările în favoarea politicii de coeziune trebuie privite ca investiții și nu ca simple cheltuieli cu caracter public; |
| --- | --- |

—

scoate în evidență importanța bugetelor locale și regionale în cadrul cheltuielilor publice în Uniunea Europeană; în acest sens, insistă asupra faptului că alocările în favoarea politicii de coeziune trebuie privite ca investiții și nu ca simple cheltuieli cu caracter public;

| — | consideră că, pentru o mai bună gestionare a cheltuielilor, nu este suficient să se sporească eficiența și eficacitatea alocării resurselor, ci este necesar să se țină seama de diferențele teritoriale și de obstacolele care pot frâna creșterea în anumite regiuni, să se analizeze efectele acestora asupra intervențiilor și să se găsească modalități de reducere a consecințelor lor asupra impactului politicii de coeziune; |
| --- | --- |

—

consideră că, pentru o mai bună gestionare a cheltuielilor, nu este suficient să se sporească eficiența și eficacitatea alocării resurselor, ci este necesar să se țină seama de diferențele teritoriale și de obstacolele care pot frâna creșterea în anumite regiuni, să se analizeze efectele acestora asupra intervențiilor și să se găsească modalități de reducere a consecințelor lor asupra impactului politicii de coeziune;

| — | subliniază că guvernanța pe mai multe niveluri și colaborarea dintre diversele niveluri administrative sunt fundamentale pentru o mai bună utilizare a fondurilor, în vederea îndeplinirii obiectivelor Strategiei 2020; |
| --- | --- |

—

subliniază că guvernanța pe mai multe niveluri și colaborarea dintre diversele niveluri administrative sunt fundamentale pentru o mai bună utilizare a fondurilor, în vederea îndeplinirii obiectivelor Strategiei 2020;

| — | reamintește că condiționalitățile ex ante trebuie să se limiteze la acele domenii care privesc nemijlocit punerea în aplicare a politicii de coeziune și că este important să se evite supraîncărcarea politicii de coeziune cu responsabilități care nu-i aparțin și care contribuie la sporirea birocrației; |
| --- | --- |

—

reamintește că condiționalitățile ex ante trebuie să se limiteze la acele domenii care privesc nemijlocit punerea în aplicare a politicii de coeziune și că este important să se evite supraîncărcarea politicii de coeziune cu responsabilități care nu-i aparțin și care contribuie la sporirea birocrației;

| — | își reiterează opoziția fermă la condiționalitatea macroeconomică asociindu-se poziției Parlamentului European; |
| --- | --- |

—

își reiterează opoziția fermă la condiționalitatea macroeconomică asociindu-se poziției Parlamentului European;

| — | regretă insistența Consiliului asupra rezervei de performanță. În schimb, reamintește propunerea de creare a unei rezerve de flexibilitate constituită din credite deblocate automat; |
| --- | --- |

—

regretă insistența Consiliului asupra rezervei de performanță. În schimb, reamintește propunerea de creare a unei rezerve de flexibilitate constituită din credite deblocate automat;

| — | propune, ca posibile mecanisme de simplificare a gestionării, omogenizarea procedurilor și standardizarea documentelor, utilizarea unor instrumente informatice comune, înființarea efectivă de „ghișee unice”, care să permită evitarea demersurilor interdepartamentale în cadrul aceleiași administrații. |
| --- | --- |

—

propune, ca posibile mecanisme de simplificare a gestionării, omogenizarea procedurilor și standardizarea documentelor, utilizarea unor instrumente informatice comune, înființarea efectivă de „ghișee unice”, care să permită evitarea demersurilor interdepartamentale în cadrul aceleiași administrații.

| Raportor | dl Alberto NÚÑEZ FEIJÓO (ES-PPE), președintele Comunității autonome Galicia |
| --- | --- |

Raportor

dl Alberto NÚÑEZ FEIJÓO (ES-PPE), președintele Comunității autonome Galicia

Document de referință

I.   RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL REGIUNILOR

Rolul politicii de coeziune și al bugetelor locale și regionale

| 1. | subliniază importanța pe care a avut-o până în prezent politica de coeziune în procesul de convergență între regiunile din Uniunea Europeană și semnalează rolul pe care va continua să îl aibă pe viitor, dat fiind că ea reprezintă o axă fundamentală pentru crearea de locuri de muncă, promovarea creșterii economice și abordarea coeziunii sociale și teritoriale, contribuind astfel la îndeplinirea obiectivelor Strategiei Europa 2020. Într-adevăr, fondurile structurale reprezintă peste 60% din totalul investițiilor publice în 6 state membre și între 30% și 60% din investițiile publice în 7 state membre. |
| --- | --- |

1.

subliniază importanța pe care a avut-o până în prezent politica de coeziune în procesul de convergență între regiunile din Uniunea Europeană și semnalează rolul pe care va continua să îl aibă pe viitor, dat fiind că ea reprezintă o axă fundamentală pentru crearea de locuri de muncă, promovarea creșterii economice și abordarea coeziunii sociale și teritoriale, contribuind astfel la îndeplinirea obiectivelor Strategiei Europa 2020. Într-adevăr, fondurile structurale reprezintă peste 60% din totalul investițiilor publice în 6 state membre și între 30% și 60% din investițiile publice în 7 state membre.

| 2. | scoate în evidență importanța bugetelor locale și regionale în cadrul cheltuielilor publice în Uniunea Europeană, ele reprezentând 16,7% din PIB în anul 2011 și 34% din totalul cheltuielilor publice ale Uniunii Europene; în aceste bugete se disting investițiile directe, care reprezintă un element-cheie pentru o redresare economică rapidă. În acest sens, insistă asupra faptului că alocările în favoarea politicii de coeziune trebuie privite ca investiții și nu ca simple cheltuieli cu caracter public; |
| --- | --- |

2.

scoate în evidență importanța bugetelor locale și regionale în cadrul cheltuielilor publice în Uniunea Europeană, ele reprezentând 16,7% din PIB în anul 2011 și 34% din totalul cheltuielilor publice ale Uniunii Europene; în aceste bugete se disting investițiile directe, care reprezintă un element-cheie pentru o redresare economică rapidă. În acest sens, insistă asupra faptului că alocările în favoarea politicii de coeziune trebuie privite ca investiții și nu ca simple cheltuieli cu caracter public;

Aspecte generale care pot contribui la o mai bună gestionare a cheltuielilor

| 3. | consideră că, pentru o mai bună gestionare a cheltuielilor, nu este suficient să se sporească eficiența și eficacitatea alocării resurselor, ci este necesar să se țină seama de diferențele teritoriale și de obstacolele care pot frâna creșterea în anumite regiuni, să se analizeze efectele acestora asupra intervențiilor și să se găsească modalități de reducere a consecințelor lor asupra impactului politicii de coeziune; |
| --- | --- |

3.

consideră că, pentru o mai bună gestionare a cheltuielilor, nu este suficient să se sporească eficiența și eficacitatea alocării resurselor, ci este necesar să se țină seama de diferențele teritoriale și de obstacolele care pot frâna creșterea în anumite regiuni, să se analizeze efectele acestora asupra intervențiilor și să se găsească modalități de reducere a consecințelor lor asupra impactului politicii de coeziune;

| 4. | recomandă concentrarea resurselor oferite de fondurile europene în domeniile cu un caracter strategic pronunțat din fiecare teritoriu, în special în domeniul cunoașterii, al educației, al cercetării și al inovării, acestea având un efect de pârghie asupra restului economiei regiunilor. |
| --- | --- |

4.

recomandă concentrarea resurselor oferite de fondurile europene în domeniile cu un caracter strategic pronunțat din fiecare teritoriu, în special în domeniul cunoașterii, al educației, al cercetării și al inovării, acestea având un efect de pârghie asupra restului economiei regiunilor.

| 5. | consideră că investițiile publice reprezintă o responsabilitate partajată între toate nivelurile de guvernare și întâmpină cu satisfacție proiectul de recomandare privind principiile fundamentale pentru realizarea unor investiții publice eficiente, propuse de OCDE (1); solicită ca aceste principii să fie adoptate la nivelul Uniunii Europene și sugerează o monitorizare periodică a aplicării lor în tabloul de bord al guvernanței pe mai multe niveluri elaborat de Comitetul Regiunilor; |
| --- | --- |

5.

consideră că investițiile publice reprezintă o responsabilitate partajată între toate nivelurile de guvernare și întâmpină cu satisfacție proiectul de recomandare privind principiile fundamentale pentru realizarea unor investiții publice eficiente, propuse de OCDE (1); solicită ca aceste principii să fie adoptate la nivelul Uniunii Europene și sugerează o monitorizare periodică a aplicării lor în tabloul de bord al guvernanței pe mai multe niveluri elaborat de Comitetul Regiunilor;

Coordonarea intervențiilor

| 6. | consideră că abordarea integrată a cadrului strategic comun pentru noua perioadă de programare este pozitivă, întrucât cuprinde totalitatea resurselor alocate în scopuri regionale, dar subliniază totuși dificultatea coordonării între intervenții din cauza faptului că obiectivele tematice incluse în propunerile de regulament privind dispozițiile comune diferă de cele șase priorități prevăzute pentru FEADR și FEPAM; |
| --- | --- |

6.

consideră că abordarea integrată a cadrului strategic comun pentru noua perioadă de programare este pozitivă, întrucât cuprinde totalitatea resurselor alocate în scopuri regionale, dar subliniază totuși dificultatea coordonării între intervenții din cauza faptului că obiectivele tematice incluse în propunerile de regulament privind dispozițiile comune diferă de cele șase priorități prevăzute pentru FEADR și FEPAM;

| 7. | reamintește interconexiunea dintre politica de coeziune și Strategia 2020 și validitatea obiectivelor globale de consolidare a competitivității și a ocupării forței de muncă (creșterea durabilă, ocuparea forței de muncă și bunăstarea sunt încă pe deplin de actualitate). În acest sens, este fundamental impulsul insuflat de politica de coeziune cercetării-dezvoltării-inovării și cunoașterii; acesta a permis dezvoltarea de proiecte inovatoare, sporind valoarea adăugată comunitară și subliniind importanța coordonării programelor și instrumentelor de finanțare a politicii de coeziune cu politicile de inovare și cercetare; |
| --- | --- |

7.

reamintește interconexiunea dintre politica de coeziune și Strategia 2020 și validitatea obiectivelor globale de consolidare a competitivității și a ocupării forței de muncă (creșterea durabilă, ocuparea forței de muncă și bunăstarea sunt încă pe deplin de actualitate). În acest sens, este fundamental impulsul insuflat de politica de coeziune cercetării-dezvoltării-inovării și cunoașterii; acesta a permis dezvoltarea de proiecte inovatoare, sporind valoarea adăugată comunitară și subliniind importanța coordonării programelor și instrumentelor de finanțare a politicii de coeziune cu politicile de inovare și cercetare;

| 8. | insistă asupra importanței monitorizării rezultatelor obținute în aplicarea politicii de coeziune, în vederea măsurării impactului acesteia. Orice măsură trebuie să poată fi cuantificată și analizată în conformitate cu criteriile referitoare la rezultate, pentru a se aprecia contribuția acesteia la dezvoltarea regională și locală. Pe de altă parte, o orientare bazată pe obiective și nu pe criterii de eligibilitate permite regiunilor să-și aleagă mai bine instrumentele și măsurile și să le adapteze la necesitățile lor; |
| --- | --- |

8.

insistă asupra importanței monitorizării rezultatelor obținute în aplicarea politicii de coeziune, în vederea măsurării impactului acesteia. Orice măsură trebuie să poată fi cuantificată și analizată în conformitate cu criteriile referitoare la rezultate, pentru a se aprecia contribuția acesteia la dezvoltarea regională și locală. Pe de altă parte, o orientare bazată pe obiective și nu pe criterii de eligibilitate permite regiunilor să-și aleagă mai bine instrumentele și măsurile și să le adapteze la necesitățile lor;

Guvernanță și descentralizare

| 9. | subliniază că guvernanța pe mai multe niveluri și colaborarea dintre diversele niveluri administrative sunt fundamentale pentru o mai bună utilizare a fondurilor, în vederea îndeplinirii obiectivelor Strategiei 2020. Din această perspectivă, salută faptul că printre principiile orizontale ale cadrului strategic comun se numără guvernanța pe mai multe niveluri și principiul parteneriatului și se angajează să facă observații pe marginea proiectului de propunere al Comisiei privind codul european de conduită prevăzut în articolul 5 alineatul (3) din Regulamentul privind dispozițiile comune, în vederea promovării participării active a autorităților locale și regionale, a partenerilor economici și sociali și a organizațiilor reprezentative ale societății civile în toate etapele ciclului de programare; |
| --- | --- |

9.

subliniază că guvernanța pe mai multe niveluri și colaborarea dintre diversele niveluri administrative sunt fundamentale pentru o mai bună utilizare a fondurilor, în vederea îndeplinirii obiectivelor Strategiei 2020. Din această perspectivă, salută faptul că printre principiile orizontale ale cadrului strategic comun se numără guvernanța pe mai multe niveluri și principiul parteneriatului și se angajează să facă observații pe marginea proiectului de propunere al Comisiei privind codul european de conduită prevăzut în articolul 5 alineatul (3) din Regulamentul privind dispozițiile comune, în vederea promovării participării active a autorităților locale și regionale, a partenerilor economici și sociali și a organizațiilor reprezentative ale societății civile în toate etapele ciclului de programare;

| 10. | reamintește că un mai mare grad de descentralizare a activităților de planificare, programare și executare descentralizată este mult mai eficient, atât în ce privește costurile, cât și calitatea serviciilor, dată fiind apropierea de cetățean. De asemenea, prezintă avantaje considerabile pentru identificarea necesităților și cererilor, precum și pentru elaborarea politicilor menite să promoveze creșterea durabilă și competitivă, consolidând în același timp autonomia și democrația locală; |
| --- | --- |

10.

reamintește că un mai mare grad de descentralizare a activităților de planificare, programare și executare descentralizată este mult mai eficient, atât în ce privește costurile, cât și calitatea serviciilor, dată fiind apropierea de cetățean. De asemenea, prezintă avantaje considerabile pentru identificarea necesităților și cererilor, precum și pentru elaborarea politicilor menite să promoveze creșterea durabilă și competitivă, consolidând în același timp autonomia și democrația locală;

| 11. | consideră că descentralizarea prin intermediul entităților regionale și locale joacă un rol crucial în reducerea decalajelor economice și sociale existente între regiunile din Europa, contribuind astfel la atenuarea efectelor negative ale exodului din zonele rurale ale regiunilor sărace către marile aglomerări urbane, precum și ale emigrației dintr-un stat membru în altul, care slăbește piața forței de muncă; subliniază că planificarea anuală și pe termen lung realizată cu suficient timp în avans și proiectarea investițiilor în regiuni sunt esențiale pentru realizarea unor investiții mai eficiente și mai țintite. Abordarea de jos în sus este vitală pentru o mai bună planificare a programelor de investiții și a planurilor de dezvoltare naționale; |
| --- | --- |

11.

consideră că descentralizarea prin intermediul entităților regionale și locale joacă un rol crucial în reducerea decalajelor economice și sociale existente între regiunile din Europa, contribuind astfel la atenuarea efectelor negative ale exodului din zonele rurale ale regiunilor sărace către marile aglomerări urbane, precum și ale emigrației dintr-un stat membru în altul, care slăbește piața forței de muncă; subliniază că planificarea anuală și pe termen lung realizată cu suficient timp în avans și proiectarea investițiilor în regiuni sunt esențiale pentru realizarea unor investiții mai eficiente și mai țintite. Abordarea de jos în sus este vitală pentru o mai bună planificare a programelor de investiții și a planurilor de dezvoltare naționale;

| 12. | semnalează că valoarea adăugată a cheltuielilor în Uniunea Europeană depinde de obstacolele specifice cu care se confruntă fiecare regiune și, prin urmare, nu este posibilă stabilirea unei strategii comune, aplicabilă în mod general tuturor regiunilor, ceea ce impune o anumită flexibilitate în cadrul de reglementare pentru perioada de programare; |
| --- | --- |

12.

semnalează că valoarea adăugată a cheltuielilor în Uniunea Europeană depinde de obstacolele specifice cu care se confruntă fiecare regiune și, prin urmare, nu este posibilă stabilirea unei strategii comune, aplicabilă în mod general tuturor regiunilor, ceea ce impune o anumită flexibilitate în cadrul de reglementare pentru perioada de programare;

| 13. | consideră că, pentru atingerea obiectivelor urmărite, făcând abstracție de diferențele dintre regiuni, este indispensabil ca autoritățile locale și regionale să participe intens la punerea în aplicare a fondurilor în perioada 2014-2020, de la elaborarea cadrului de reglementare aferent acestora, până la aplicarea măsurilor; |
| --- | --- |

13.

consideră că, pentru atingerea obiectivelor urmărite, făcând abstracție de diferențele dintre regiuni, este indispensabil ca autoritățile locale și regionale să participe intens la punerea în aplicare a fondurilor în perioada 2014-2020, de la elaborarea cadrului de reglementare aferent acestora, până la aplicarea măsurilor;

| 14. | recomandă descentralizarea gestionării operative la nivel local și regional, ceea ce va duce la o mai mare coordonare și complementaritate între fonduri și va asigura o abordare ascendentă, bazată pe necesitățile și caracteristicile fiecărui teritoriu. De asemenea, această descentralizare va conferi autorităților locale și regionale însărcinate cu punerea în aplicare a intervențiilor responsabilitățile atribuite fiecărei autorități din programele operaționale; |
| --- | --- |

14.

recomandă descentralizarea gestionării operative la nivel local și regional, ceea ce va duce la o mai mare coordonare și complementaritate între fonduri și va asigura o abordare ascendentă, bazată pe necesitățile și caracteristicile fiecărui teritoriu. De asemenea, această descentralizare va conferi autorităților locale și regionale însărcinate cu punerea în aplicare a intervențiilor responsabilitățile atribuite fiecărei autorități din programele operaționale;

Punerea în aplicare a principiului subsidiarității

| 15. | subliniază că Tratatul de la Lisabona a întărit principiul subsidiarității și insistă asupra importanței menținerii și dezvoltării abordării politicii de coeziune pe baza subsidiarității, astfel încât să se consolideze rolul autorităților locale și regionale în toate fazele ciclului vieții măsurilor structurale; |
| --- | --- |

15.

subliniază că Tratatul de la Lisabona a întărit principiul subsidiarității și insistă asupra importanței menținerii și dezvoltării abordării politicii de coeziune pe baza subsidiarității, astfel încât să se consolideze rolul autorităților locale și regionale în toate fazele ciclului vieții măsurilor structurale;

| 16. | pledează pentru utilizarea principiului subsidiarității împreună cu cel al proporționalității nu doar pentru o mai mare eficiență: de exemplu, la elaborarea programelor operaționale, trebuie menținut sau chiar consolidat sistemul descentralizat actual, astfel încât să se favorizeze autonomia regională și locală în punerea în practică a politicii de coeziune europeană; aceasta se va traduce printr-o programare mai adaptată la nevoile și prioritățile fiecărei regiuni; |
| --- | --- |

16.

pledează pentru utilizarea principiului subsidiarității împreună cu cel al proporționalității nu doar pentru o mai mare eficiență: de exemplu, la elaborarea programelor operaționale, trebuie menținut sau chiar consolidat sistemul descentralizat actual, astfel încât să se favorizeze autonomia regională și locală în punerea în practică a politicii de coeziune europeană; aceasta se va traduce printr-o programare mai adaptată la nevoile și prioritățile fiecărei regiuni;

| 17. | consideră că autoritățile locale și regionale trebuie să-și asume un nivel maxim de competențe în cadrul programelor și intervențiilor care se desfășoară în fiecare regiune pentru a se ajunge la o abordare cu adevărat integrată și orientată asupra zonei (place-based). Ele reprezintă interlocutorii cei mai adecvați pentru responsabilii fondurilor la nivelul Uniunii Europene și, totodată, factorii care pot face legătura între inițiativele europene, naționale, regionale și locale; |
| --- | --- |

17.

consideră că autoritățile locale și regionale trebuie să-și asume un nivel maxim de competențe în cadrul programelor și intervențiilor care se desfășoară în fiecare regiune pentru a se ajunge la o abordare cu adevărat integrată și orientată asupra zonei (place-based). Ele reprezintă interlocutorii cei mai adecvați pentru responsabilii fondurilor la nivelul Uniunii Europene și, totodată, factorii care pot face legătura între inițiativele europene, naționale, regionale și locale;

Condiționalitate și politica de coeziune

| 18. | reamintește că condiționalitățile ex ante trebuie să se limiteze la acele domenii care privesc nemijlocit punerea în aplicare a politicii de coeziune și că este important să se evite supraîncărcarea politicii de coeziune cu responsabilități care nu-i aparțin și care contribuie la sporirea birocrației; |
| --- | --- |

18.

reamintește că condiționalitățile ex ante trebuie să se limiteze la acele domenii care privesc nemijlocit punerea în aplicare a politicii de coeziune și că este important să se evite supraîncărcarea politicii de coeziune cu responsabilități care nu-i aparțin și care contribuie la sporirea birocrației;

| 19. | amintește poziția CoR privind proiectul de regulament general pentru perioada de programare a fondurilor de coeziune 2014-2020, care subliniază că regiunile și autoritățile locale nu sunt, în marea lor majoritate, responsabile pentru îndeplinirea obiectivelor de guvernanță economică, motiv pentru care aplicarea condiționalităților macroeconomice la nivel național ar face ca politica de coeziune să fie mai nedreaptă și ar genera, în același timp, o incertitudine în ce privește finanțarea noilor proiecte pe viitor; |
| --- | --- |

19.

amintește poziția CoR privind proiectul de regulament general pentru perioada de programare a fondurilor de coeziune 2014-2020, care subliniază că regiunile și autoritățile locale nu sunt, în marea lor majoritate, responsabile pentru îndeplinirea obiectivelor de guvernanță economică, motiv pentru care aplicarea condiționalităților macroeconomice la nivel național ar face ca politica de coeziune să fie mai nedreaptă și ar genera, în același timp, o incertitudine în ce privește finanțarea noilor proiecte pe viitor;

| 20. | își reiterează opoziția fermă la condiționalitatea macroeconomică, asociindu-se poziției Parlamentului European; |
| --- | --- |

20.

își reiterează opoziția fermă la condiționalitatea macroeconomică, asociindu-se poziției Parlamentului European;

Mecanisme de monitorizare

| 21. | pledează pentru o abordare diferențiată a utilizării indicatorilor de rezultat cantitativi și calitativi, care trebuie să fie pertinenți și selecționați în mod adecvat, și orientați către rezultatele proiectelor și către beneficii pe termen lung, mai degrabă decât către presupoziții teoretice, urmărind armonizarea la nivel european a criteriilor de evaluare a rezultatelor intervențiilor fondurilor; |
| --- | --- |

21.

pledează pentru o abordare diferențiată a utilizării indicatorilor de rezultat cantitativi și calitativi, care trebuie să fie pertinenți și selecționați în mod adecvat, și orientați către rezultatele proiectelor și către beneficii pe termen lung, mai degrabă decât către presupoziții teoretice, urmărind armonizarea la nivel european a criteriilor de evaluare a rezultatelor intervențiilor fondurilor;

| 22. | își manifestă în mod expres sprijinul față de cultura evaluării, care permite o îmbunătățire continuă a calității strategiilor și procedurilor și recomandă să se promoveze schimbul reciproc de experiențe și bune practici între autoritățile naționale și regionale din întreaga Europă. Pentru aceasta, propune să se pună la dispoziție o bază de date integrată care să includă bunele practici și BAT finanțate de oricare dintre fondurile cadrului strategic comun; |
| --- | --- |

22.

își manifestă în mod expres sprijinul față de cultura evaluării, care permite o îmbunătățire continuă a calității strategiilor și procedurilor și recomandă să se promoveze schimbul reciproc de experiențe și bune practici între autoritățile naționale și regionale din întreaga Europă. Pentru aceasta, propune să se pună la dispoziție o bază de date integrată care să includă bunele practici și BAT finanțate de oricare dintre fondurile cadrului strategic comun;

Rezerve

| 23. | regretă insistența Consiliului asupra rezervei de performanță. În schimb, reamintește propunerea de creare a unei rezerve de flexibilitate constituită din credite deblocate automat, astfel încât responsabilii cu politicile să poată orienta strategia pe termen mediu, încurajând astfel efectuarea cheltuielilor alocate inițial fiecărui program operațional; |
| --- | --- |

23.

regretă insistența Consiliului asupra rezervei de performanță. În schimb, reamintește propunerea de creare a unei rezerve de flexibilitate constituită din credite deblocate automat, astfel încât responsabilii cu politicile să poată orienta strategia pe termen mediu, încurajând astfel efectuarea cheltuielilor alocate inițial fiecărui program operațional;

Investiții teritoriale integrate

| 24. | consideră că posibilitatea de a elabora și pune în aplicare strategii prin intermediul investițiilor teritoriale integrate care permit punerea în practică a unor măsuri transversale finanțate printr-una sau mai multe axe sau programe va permite ca proiectele selecționate să aibă un impact real sporit asupra teritoriului în care se desfășoară, conferind în același timp o mai mare valoare adăugată fondului și sporind eficiența cheltuielilor; |
| --- | --- |

24.

consideră că posibilitatea de a elabora și pune în aplicare strategii prin intermediul investițiilor teritoriale integrate care permit punerea în practică a unor măsuri transversale finanțate printr-una sau mai multe axe sau programe va permite ca proiectele selecționate să aibă un impact real sporit asupra teritoriului în care se desfășoară, conferind în același timp o mai mare valoare adăugată fondului și sporind eficiența cheltuielilor;

Gestionarea programelor

| 25. | împărtășește ideea de utilizare paralelă a instrumentelor financiare și a subvențiilor ca instrumente complementare care contribuie la o dezvoltare regională echilibrată și la o creștere inteligentă; utilizarea lor, combinată în mod adecvat, trebuie să fie un element fundamental pe care să se sprijine politicile de investiții în perioada 2014-2020. CEPS s-a pronunțat în acest sens într-un raport adresat Parlamentului European, în care afirmă că instrumentele financiare inovatoare nu trebuie să înlocuiască ajutoarele și nu sunt adecvate decât pentru proiectele cu rentabilitate financiară; |
| --- | --- |

25.

împărtășește ideea de utilizare paralelă a instrumentelor financiare și a subvențiilor ca instrumente complementare care contribuie la o dezvoltare regională echilibrată și la o creștere inteligentă; utilizarea lor, combinată în mod adecvat, trebuie să fie un element fundamental pe care să se sprijine politicile de investiții în perioada 2014-2020. CEPS s-a pronunțat în acest sens într-un raport adresat Parlamentului European, în care afirmă că instrumentele financiare inovatoare nu trebuie să înlocuiască ajutoarele și nu sunt adecvate decât pentru proiectele cu rentabilitate financiară;

| 26. | crede că pe durata punerii în aplicare a cadrelor multianuale apar elemente care pot modifica obiectivele și prioritățile inițiale. Din acest motiv, deși nu sunt de dorit reprogramări frecvente, ar trebui flexibilizată posibilitatea de realocare internă a unei părți din resursele programelor. Această realocare va trebui în orice caz să respecte obiectivele inițiale prevăzute și să aibă loc în proporții care să nu modifice în mod semnificativ îndeplinirea acestora, permițând în același timp adaptarea lor la noua realitate prin care trece regiunea; |
| --- | --- |

26.

crede că pe durata punerii în aplicare a cadrelor multianuale apar elemente care pot modifica obiectivele și prioritățile inițiale. Din acest motiv, deși nu sunt de dorit reprogramări frecvente, ar trebui flexibilizată posibilitatea de realocare internă a unei părți din resursele programelor. Această realocare va trebui în orice caz să respecte obiectivele inițiale prevăzute și să aibă loc în proporții care să nu modifice în mod semnificativ îndeplinirea acestora, permițând în același timp adaptarea lor la noua realitate prin care trece regiunea;

Simplificare

| 27. | consideră că, deși condițiile de aplicare și regulile de control financiar s-au înăsprit, simplificările anunțate nu s-au confirmat în perioada 2007-2013, ci dimpotrivă, au apărut costuri disproporționate. Din acest motiv, insistă asupra necesității de efectuare a unei simplificări reale a sarcinii administrative, concentrând cele mai multe eforturi asupra gestionării programelor. Această simplificare trebuie să se extindă de la Comisie până la potențialii beneficiari și să se conformeze criteriilor indispensabile de verificare și control al operațiunilor și al respectării garanțiilor acordate beneficiarilor; |
| --- | --- |

27.

consideră că, deși condițiile de aplicare și regulile de control financiar s-au înăsprit, simplificările anunțate nu s-au confirmat în perioada 2007-2013, ci dimpotrivă, au apărut costuri disproporționate. Din acest motiv, insistă asupra necesității de efectuare a unei simplificări reale a sarcinii administrative, concentrând cele mai multe eforturi asupra gestionării programelor. Această simplificare trebuie să se extindă de la Comisie până la potențialii beneficiari și să se conformeze criteriilor indispensabile de verificare și control al operațiunilor și al respectării garanțiilor acordate beneficiarilor;

| 28. | este convins de faptul că toate măsurile de simplificare adoptate la nivelul Uniunii Europene nu vor avea un impact semnificativ asupra gestionării programelor dacă nu sunt însoțite și de autentice măsuri de simplificare la nivel național, regional și local, în funcție de competențele fiecărei administrații; |
| --- | --- |

28.

este convins de faptul că toate măsurile de simplificare adoptate la nivelul Uniunii Europene nu vor avea un impact semnificativ asupra gestionării programelor dacă nu sunt însoțite și de autentice măsuri de simplificare la nivel național, regional și local, în funcție de competențele fiecărei administrații;

| 29. | propune, ca posibile mecanisme de simplificare a gestionării, omogenizarea procedurilor și standardizarea documentelor, utilizarea unor instrumente informatice comune, înființarea efectivă de „ghișee unice”, care să permită evitarea demersurilor interdepartamentale în cadrul aceleiași administrații; |
| --- | --- |

29.

propune, ca posibile mecanisme de simplificare a gestionării, omogenizarea procedurilor și standardizarea documentelor, utilizarea unor instrumente informatice comune, înființarea efectivă de „ghișee unice”, care să permită evitarea demersurilor interdepartamentale în cadrul aceleiași administrații;

| 30. | recomandă utilizarea generalizată a administrației electronice, care poate reprezenta un element fundamental al utilizării resurselor și al relațiilor între beneficiari, adevărați promotori ai creării de valori, și autoritățile și administratorii diverselor intervenții; |
| --- | --- |

30.

recomandă utilizarea generalizată a administrației electronice, care poate reprezenta un element fundamental al utilizării resurselor și al relațiilor între beneficiari, adevărați promotori ai creării de valori, și autoritățile și administratorii diverselor intervenții;

| 31. | recomandă alternativa costurilor standard, care reprezintă o formă de aprobare și justificare a cheltuielilor care necesită o sarcină administrativă mai mică și nu modifică obiectivele urmărite prin intervenții; |
| --- | --- |

31.

recomandă alternativa costurilor standard, care reprezintă o formă de aprobare și justificare a cheltuielilor care necesită o sarcină administrativă mai mică și nu modifică obiectivele urmărite prin intervenții;

| 32. | reiterează posibilitatea de reducere și a altor demersuri birocratice prin rapoarte și controale simplificate pentru măsurarea progreselor, verificarea fiabilității procedurilor de verificare, precum și de control și audit al programelor; |
| --- | --- |

32.

reiterează posibilitatea de reducere și a altor demersuri birocratice prin rapoarte și controale simplificate pentru măsurarea progreselor, verificarea fiabilității procedurilor de verificare, precum și de control și audit al programelor;

| 33. | reamintește utilitatea programelor mono-fond, care au permis simplificarea procedurilor de aprobare și revizuire față de programele integrate și scoate în evidență avantajele programelor operaționale bazate pe diverse fonduri. Acestea permit maximizarea impactului pozitiv al intervenției UE în regiuni, întrucât valorifică în mod integrat oportunitățile create de diversele instrumente de dezvoltare; |
| --- | --- |

33.

reamintește utilitatea programelor mono-fond, care au permis simplificarea procedurilor de aprobare și revizuire față de programele integrate și scoate în evidență avantajele programelor operaționale bazate pe diverse fonduri. Acestea permit maximizarea impactului pozitiv al intervenției UE în regiuni, întrucât valorifică în mod integrat oportunitățile create de diversele instrumente de dezvoltare;

| 34. | semnalează că o sursă potențială de conflict pentru gestionarea fondurilor o reprezintă transpunerea reglementărilor comunitare în legislația statelor; prin urmare, solicită autorităților competente să aplice o rigurozitate maximă în elaborarea dispozițiilor, mai ales a celor care au un impact orizontal asupra programelor, cum este cazul procedurii de ofertare sau al subvențiilor; |
| --- | --- |

34.

semnalează că o sursă potențială de conflict pentru gestionarea fondurilor o reprezintă transpunerea reglementărilor comunitare în legislația statelor; prin urmare, solicită autorităților competente să aplice o rigurozitate maximă în elaborarea dispozițiilor, mai ales a celor care au un impact orizontal asupra programelor, cum este cazul procedurii de ofertare sau al subvențiilor;

| 35. | consideră că strânsa relație dintre politica de coeziune și dispozițiile europene în domeniul ajutoarelor de stat și al serviciilor de interes economic general impune ca orice reformă să țină seama în mod special de compatibilitatea dintre mecanismele de finanțare și să nu impună sarcini administrative suplimentare pentru gestionarea programelor; |
| --- | --- |

35.

consideră că strânsa relație dintre politica de coeziune și dispozițiile europene în domeniul ajutoarelor de stat și al serviciilor de interes economic general impune ca orice reformă să țină seama în mod special de compatibilitatea dintre mecanismele de finanțare și să nu impună sarcini administrative suplimentare pentru gestionarea programelor;

| 36. | reiterează că este necesar un cadru clar de aplicare a regulilor privind ajutoarele de stat instrumentelor financiare și parteneriatelor public-privat (PPP), care să evite paralizări sau întârzieri în punerea în practică a proiectelor; |
| --- | --- |

36.

reiterează că este necesar un cadru clar de aplicare a regulilor privind ajutoarele de stat instrumentelor financiare și parteneriatelor public-privat (PPP), care să evite paralizări sau întârzieri în punerea în practică a proiectelor;

| 37. | propune să se valorifice simplificarea introdusă de Comisie care constă în limitarea numărului de criterii de eligibilitate pentru anumite intervenții. Prin urmare pledează pentru ca, în procesele de selectare a proiectelor, să se introducă indicatori care să permită analizarea atât a impactului investiției, cât și a gradului de maturitate a proiectelor, obținând o alocare mai eficientă a resurselor și acordând prioritate celor cu o mai mare valoare adăugată și un impact mai rapid asupra economiei. Consolidarea capacităților administrative ale autorităților locale, în special în cazurile în care acestea sunt beneficiarii finali ai proiectelor, în domeniul achizițiilor publice, al supravegherii tehnice și al gestionării activelor în faza post-investiții este esențială pentru succesul investițiilor pe termen lung; |
| --- | --- |

37.

propune să se valorifice simplificarea introdusă de Comisie care constă în limitarea numărului de criterii de eligibilitate pentru anumite intervenții. Prin urmare pledează pentru ca, în procesele de selectare a proiectelor, să se introducă indicatori care să permită analizarea atât a impactului investiției, cât și a gradului de maturitate a proiectelor, obținând o alocare mai eficientă a resurselor și acordând prioritate celor cu o mai mare valoare adăugată și un impact mai rapid asupra economiei. Consolidarea capacităților administrative ale autorităților locale, în special în cazurile în care acestea sunt beneficiarii finali ai proiectelor, în domeniul achizițiilor publice, al supravegherii tehnice și al gestionării activelor în faza post-investiții este esențială pentru succesul investițiilor pe termen lung;

Alternative de finanțare

| 38. | recomandă ca autoritățile responsabile să valorifice posibilitatea de a obține cofinanțare privată pentru proiecte, aceasta fiind o posibilitate complementară a politicii de coeziune într-un context al resurselor publice tot mai limitate; acest aspect va conferi, fără îndoială, o valoare adăugată politicii de coeziune; în acest sens, modelele de parteneriat public-privat pot reprezenta un instrument care trebuie dezvoltat în noua perioadă de programare. În plus, cofinanțarea privată a proiectelor de dezvoltare economică contribuie la garantarea relevanței acestor măsuri și a angajamentului și răspunderii pe care și-o asumă întreprinderile pentru inițiativele luate; |
| --- | --- |

38.

recomandă ca autoritățile responsabile să valorifice posibilitatea de a obține cofinanțare privată pentru proiecte, aceasta fiind o posibilitate complementară a politicii de coeziune într-un context al resurselor publice tot mai limitate; acest aspect va conferi, fără îndoială, o valoare adăugată politicii de coeziune; în acest sens, modelele de parteneriat public-privat pot reprezenta un instrument care trebuie dezvoltat în noua perioadă de programare. În plus, cofinanțarea privată a proiectelor de dezvoltare economică contribuie la garantarea relevanței acestor măsuri și a angajamentului și răspunderii pe care și-o asumă întreprinderile pentru inițiativele luate;

| 39. | atrage atenția asupra rolului important pe care îl poate juca BEI în acest domeniu și semnalează posibilitățile suplimentare pe care le reprezintă „împrumuturile-cadru” și „împrumuturile pentru programe structurale”; |
| --- | --- |

39.

atrage atenția asupra rolului important pe care îl poate juca BEI în acest domeniu și semnalează posibilitățile suplimentare pe care le reprezintă „împrumuturile-cadru” și „împrumuturile pentru programe structurale”;

| 40. | afirmă că trebuie analizată, așa cum s-a precizat în avize anterioare, posibilitatea emiterii de obligațiuni pentru finanțarea proiectelor importante, a căror rentabilitate economică apare pe termen mediu; |
| --- | --- |

40.

afirmă că trebuie analizată, așa cum s-a precizat în avize anterioare, posibilitatea emiterii de obligațiuni pentru finanțarea proiectelor importante, a căror rentabilitate economică apare pe termen mediu;

Instrumente financiare

| 41. | recunoaște dificultățile care afectează funcționarea instrumentelor financiare în perioada actuală și observă în special preocupările și necesitățile specifice ale orașelor și ale zonelor urbane în ce privește dezvoltarea instrumentului Jessica, ca urmare a tensiunilor dintre autoritățile de gestionare a programelor și autoritățile locale. Din acest motiv, insistă asupra necesității ca la punerea în aplicare a politicii de coeziune să se faciliteze utilizarea instrumentelor bazate pe împrumuturi în sectoarele adecvate, dat fiind efectul lor multiplicator și de stimulare a eficienței intervențiilor, necesitând în același timp un efort mai mic din partea bugetelor regionale și locale și, pentru aceasta, sugerează să se țină seama de participarea băncilor de dezvoltare, precum și a altor agenți; |
| --- | --- |

41.

recunoaște dificultățile care afectează funcționarea instrumentelor financiare în perioada actuală și observă în special preocupările și necesitățile specifice ale orașelor și ale zonelor urbane în ce privește dezvoltarea instrumentului Jessica, ca urmare a tensiunilor dintre autoritățile de gestionare a programelor și autoritățile locale. Din acest motiv, insistă asupra necesității ca la punerea în aplicare a politicii de coeziune să se faciliteze utilizarea instrumentelor bazate pe împrumuturi în sectoarele adecvate, dat fiind efectul lor multiplicator și de stimulare a eficienței intervențiilor, necesitând în același timp un efort mai mic din partea bugetelor regionale și locale și, pentru aceasta, sugerează să se țină seama de participarea băncilor de dezvoltare, precum și a altor agenți;

Retroactivitatea dispozițiilor

| 42. | nu acceptă practica de a adopta dispoziții cu caracter retroactiv și consideră că aceasta ar trebui evitată pe viitor, întrucât îngreunează gestionarea și generează incertitudine juridică și insistă asupra necesității de a se analiza punerea în aplicare a principiului proporționalității, care să concilieze cerințele legate de control cu dimensiunea proiectelor cofinanțate din fonduri structurale; |
| --- | --- |

42.

nu acceptă practica de a adopta dispoziții cu caracter retroactiv și consideră că aceasta ar trebui evitată pe viitor, întrucât îngreunează gestionarea și generează incertitudine juridică și insistă asupra necesității de a se analiza punerea în aplicare a principiului proporționalității, care să concilieze cerințele legate de control cu dimensiunea proiectelor cofinanțate din fonduri structurale;

Proporționalitate în materie de control

| 43. | consideră că opțiunea de încheiere de „contracte de încredere” între Comisia Europeană și regiuni poate permite evitarea duplicărilor în procedurile de audit, aplicând astfel principiul proporționalității; |
| --- | --- |

43.

consideră că opțiunea de încheiere de „contracte de încredere” între Comisia Europeană și regiuni poate permite evitarea duplicărilor în procedurile de audit, aplicând astfel principiul proporționalității;

| 44. | consideră că este necesară o abordare specifică a elaborării orientărilor UE privind mecanismele de gestionare și control aplicabile proiectelor multifond sau programelor polivalente, astfel încât să se evite duplicările administrative care ar putea descuraja utilizarea lor, în special în ce privește desemnarea autorităților responsabile unice, răspunderea globală și auditurile integrate. Pentru aceasta, își exprimă dorința de a formula observații referitoare la orientările privind aplicarea noilor proiecte multifond; |
| --- | --- |

44.

consideră că este necesară o abordare specifică a elaborării orientărilor UE privind mecanismele de gestionare și control aplicabile proiectelor multifond sau programelor polivalente, astfel încât să se evite duplicările administrative care ar putea descuraja utilizarea lor, în special în ce privește desemnarea autorităților responsabile unice, răspunderea globală și auditurile integrate. Pentru aceasta, își exprimă dorința de a formula observații referitoare la orientările privind aplicarea noilor proiecte multifond;

| 45. | semnalează că autoritățile responsabile de gestionarea proiectelor trebuie să fie deosebit de sensibile față de necesitatea de a contribui cu resurse suplimentare față de cele pe care Uniunea Europeană le pune la dispoziția regiunilor și, prin urmare, recomandă adaptarea organizațiilor lor pentru garantarea unei structuri organizatorice suficiente și adecvate pentru o valorificare optimă a acestor resurse. |
| --- | --- |

45.

semnalează că autoritățile responsabile de gestionarea proiectelor trebuie să fie deosebit de sensibile față de necesitatea de a contribui cu resurse suplimentare față de cele pe care Uniunea Europeană le pune la dispoziția regiunilor și, prin urmare, recomandă adaptarea organizațiilor lor pentru garantarea unei structuri organizatorice suficiente și adecvate pentru o valorificare optimă a acestor resurse.

Bruxelles, 8 octombrie 2013

Președintele Comitetului Regiunilor

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  A se vedea: Documentul OCDE GOV/TDPC/(2013)3. Aceste principii includ, printre alte aspecte: utilizarea unei strategii integrate adaptate la diversele teritorii; adoptarea unor instrumente eficiente de coordonare între administrațiile naționale și cele subnaționale; coordonarea între guvernele subnaționale pentru a investi la cel mai adecvat nivel; evaluarea prealabilă a impactului și a riscurilor investiției publice pe termen lung; implicarea actorilor interesați în toate fazele ciclului de investiții; mobilizarea actorilor privați și a instituțiilor financiare pentru diversificarea surselor de finanțare și consolidarea capacităților; consolidarea capacităților persoanelor și instituțiilor implicate în investițiile publice; concentrarea pe rezultate și promovarea învățării; dezvoltarea unui cadru fiscal adaptat la obiectivele de investiții urmărite; impunerea unei gestiuni financiare riguroase și transparente, la toate nivelurile de guvernare; transparența și utilizarea inteligentă a achizițiilor publice; promovarea unui cadru normativ de calitate și coerent la toate nivelurile de guvernare.

1

---

| 5.12.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 356/9 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 356/9

---

Aviz — Parteneriatul urban-rural și guvernanța

2013/C 356/03

COMITETUL REGIUNILOR

| — | recunoaște că există bariere legislative și administrative sau de natură fiscală și financiară care îngreunează formarea parteneriatelor urban-rurale și dinamica acestora. Este important ca aceste bariere să fie identificate și eliminate, pentru a se asigura un cadrul legal propice dezvoltării parteneriatelor; |
| --- | --- |

—

recunoaște că există bariere legislative și administrative sau de natură fiscală și financiară care îngreunează formarea parteneriatelor urban-rurale și dinamica acestora. Este important ca aceste bariere să fie identificate și eliminate, pentru a se asigura un cadrul legal propice dezvoltării parteneriatelor;

| — | recomandă Autorităților de management de la nivelul statelor membre utilizarea noilor instrumente pentru dezvoltare teritorială puse la dispoziție de UE prin politica europeană de dezvoltare regională și rurală: investițiile teritoriale integrate (ITI), dezvoltarea locală plasată sub responsabilitatea comunității (CLLD), granturile globale și abordarea multi-fond; |
| --- | --- |

—

recomandă Autorităților de management de la nivelul statelor membre utilizarea noilor instrumente pentru dezvoltare teritorială puse la dispoziție de UE prin politica europeană de dezvoltare regională și rurală: investițiile teritoriale integrate (ITI), dezvoltarea locală plasată sub responsabilitatea comunității (CLLD), granturile globale și abordarea multi-fond;

| — | subliniază că, în ceea ce privește criteriile de eligibilitate a fondurilor, este nevoie de o recunoaștere a zonelor funcționale și în același timp de integrarea surselor de finanțare puse la dispoziție prin politica regională și cea agricolă comună ale UE; |
| --- | --- |

—

subliniază că, în ceea ce privește criteriile de eligibilitate a fondurilor, este nevoie de o recunoaștere a zonelor funcționale și în același timp de integrarea surselor de finanțare puse la dispoziție prin politica regională și cea agricolă comună ale UE;

| — | consideră absolut necesară o mai bună colectare a datelor la nivelul zonelor funcționale. Astfel se va crea o bază de dovezi, pentru o mai bună planificare teritorială, în cunoștință de cauză, justificându-se proporționalitatea intervențiilor; |
| --- | --- |

—

consideră absolut necesară o mai bună colectare a datelor la nivelul zonelor funcționale. Astfel se va crea o bază de dovezi, pentru o mai bună planificare teritorială, în cunoștință de cauză, justificându-se proporționalitatea intervențiilor;

| — | pune accentul pe aspectele transfrontaliere ale parteneriatelor urban-rurale și privind modul cum instrumentele de finanțare propuse de Comisie sunt folosite sau nu pentru a promova potențialul de dezvoltare economică al interconectărilor urban-rural la nivel transfrontalier; |
| --- | --- |

—

pune accentul pe aspectele transfrontaliere ale parteneriatelor urban-rurale și privind modul cum instrumentele de finanțare propuse de Comisie sunt folosite sau nu pentru a promova potențialul de dezvoltare economică al interconectărilor urban-rural la nivel transfrontalier;

| — | insistă asupra necesității de a implica sectorul privat și cel al economiei sociale, al cărui aport este mai mult decât benefic, având în vedere criteriile de performanță, capacitatea antreprenorială și de inovare,valorificarea oportunităților și mobilizarea societății, dar mai ales pentru atragerea capitalului și construirea parteneriatelor public-privat. |
| --- | --- |

—

insistă asupra necesității de a implica sectorul privat și cel al economiei sociale, al cărui aport este mai mult decât benefic, având în vedere criteriile de performanță, capacitatea antreprenorială și de inovare,valorificarea oportunităților și mobilizarea societății, dar mai ales pentru atragerea capitalului și construirea parteneriatelor public-privat.

| Raportor | dl Romeo STAVARACHE (RO-ALDE), primarul municipiului Bacău |
| --- | --- |
| Document de referință |

Raportor

dl Romeo STAVARACHE (RO-ALDE), primarul municipiului Bacău

Document de referință

I.   RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL REGIUNILOR

Considerații privind parteneriatul urban-rural

| 1. | între zonele urbane și cele rurale există legături de natură demografică, economică și de infrastructură pentru accesibilitatea serviciilor publice. Interconectările urban-rural generate de: transportul de bunuri, naveta la și de la locul de muncă, serviciile de educație, sănătate, apă, deșeuri, tranzacțiile economice, accesul la resurse naturale, cultura și activitățile recreative necesită o atenție specială din partea factorilor decizionali de la toate nivelurile de guvernare. Modul în care aceste legături sunt gestionate influențează dezvoltarea economică și socială a zonelor funcționale și implicit calitatea vieții locuitorilor din aceste zone; |
| --- | --- |

1.

între zonele urbane și cele rurale există legături de natură demografică, economică și de infrastructură pentru accesibilitatea serviciilor publice. Interconectările urban-rural generate de: transportul de bunuri, naveta la și de la locul de muncă, serviciile de educație, sănătate, apă, deșeuri, tranzacțiile economice, accesul la resurse naturale, cultura și activitățile recreative necesită o atenție specială din partea factorilor decizionali de la toate nivelurile de guvernare. Modul în care aceste legături sunt gestionate influențează dezvoltarea economică și socială a zonelor funcționale și implicit calitatea vieții locuitorilor din aceste zone;

| 2. | absența unei coordonări a relațiilor dintre orașe și zonele periferice duce adesea la o dezvoltare insuficientă atât a orașelor, cât și a zonelor limitrofe ale acestora; în egală măsură, soluțiile la problemele rurale pot fi găsite în orașe și invers. Conștientizarea și înțelegerea interdependențelor ajută la rezolvarea problemelor cu care se confruntă zonele rurale și cele urbane. De ambele părți trebuie promovată existența unor legături și interdependențe funcționale; |
| --- | --- |

2.

absența unei coordonări a relațiilor dintre orașe și zonele periferice duce adesea la o dezvoltare insuficientă atât a orașelor, cât și a zonelor limitrofe ale acestora; în egală măsură, soluțiile la problemele rurale pot fi găsite în orașe și invers. Conștientizarea și înțelegerea interdependențelor ajută la rezolvarea problemelor cu care se confruntă zonele rurale și cele urbane. De ambele părți trebuie promovată existența unor legături și interdependențe funcționale;

| 3. | precondițiile pentru stabilirea celor mai bune modele de guvernanță urban-rurală constau în înțelegerea legăturilor și identificarea provocărilor cu care se confruntă atât zonele urbane ,cât și cele rurale. O abordare de genul „o măsură unică pentru toți” trebuie exclusă din start; |
| --- | --- |

3.

precondițiile pentru stabilirea celor mai bune modele de guvernanță urban-rurală constau în înțelegerea legăturilor și identificarea provocărilor cu care se confruntă atât zonele urbane ,cât și cele rurale. O abordare de genul „o măsură unică pentru toți” trebuie exclusă din start;

| 4. | declinul demografic mai ales în zonele izolate, sustenabilitatea mediului și conservarea peisajelor, accesul necondiționat la resurse naturale și culturale, la servicii publice, la bunuri de consum, extinderea zonelor urbane în defavoarea mediului rural, regresul economic, competitivitatea regiunilor, conectivitatea intraregională, eficiența politicilor publice și fructificarea oportunităților de finanțare externă, toate acestea constituie exemple de provocări pentru dezvoltarea parteneriatelor între mediul urban și cel rural; |
| --- | --- |

4.

declinul demografic mai ales în zonele izolate, sustenabilitatea mediului și conservarea peisajelor, accesul necondiționat la resurse naturale și culturale, la servicii publice, la bunuri de consum, extinderea zonelor urbane în defavoarea mediului rural, regresul economic, competitivitatea regiunilor, conectivitatea intraregională, eficiența politicilor publice și fructificarea oportunităților de finanțare externă, toate acestea constituie exemple de provocări pentru dezvoltarea parteneriatelor între mediul urban și cel rural;

| 5. | diversitatea provocărilor se reflectă și în scopurile parteneriatelor urban-rurale: dezvoltarea economică, planificarea comună integrată, exploatarea efectelor de sinergie, consolidarea competitivității regionale, economia de scară pentru furnizarea serviciilor în parteneriat, promovarea per ansamblu a teritoriilor, activități comune de advocacy și colaborarea strategică în vederea accesării fondurilor publice sau private etc.; |
| --- | --- |

5.

diversitatea provocărilor se reflectă și în scopurile parteneriatelor urban-rurale: dezvoltarea economică, planificarea comună integrată, exploatarea efectelor de sinergie, consolidarea competitivității regionale, economia de scară pentru furnizarea serviciilor în parteneriat, promovarea per ansamblu a teritoriilor, activități comune de advocacy și colaborarea strategică în vederea accesării fondurilor publice sau private etc.;

| 6. | plecând de la legăturile de natură economică, socială și de mediu care există la nivelul teritoriilor, pot fi stabilite zone funcționale urban-rurale. Nevoia de a identifica aceste zone derivă din faptul că conceptul tradițional care stă la baza politicilor de dezvoltare a orașelor și municipalităților este limitat de granițele administrative și nu este coerent cu realitățile socio-economice din teren; |
| --- | --- |

6.

plecând de la legăturile de natură economică, socială și de mediu care există la nivelul teritoriilor, pot fi stabilite zone funcționale urban-rurale. Nevoia de a identifica aceste zone derivă din faptul că conceptul tradițional care stă la baza politicilor de dezvoltare a orașelor și municipalităților este limitat de granițele administrative și nu este coerent cu realitățile socio-economice din teren;

| 7. | conceptul general utilizat de Organizația pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE) pentru definirea regiunilor funcționale este: regiunile funcționale se identifică printr-un spațiu geografic, de regulă diferit de limitele administrative ale localităților și unde apar interdependențe (funcții) teritoriale specifice care ar putea necesita o formă de guvernare; |
| --- | --- |

7.

conceptul general utilizat de Organizația pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE) pentru definirea regiunilor funcționale este: regiunile funcționale se identifică printr-un spațiu geografic, de regulă diferit de limitele administrative ale localităților și unde apar interdependențe (funcții) teritoriale specifice care ar putea necesita o formă de guvernare;

| 8. | parteneriatele urban-rurale sunt caracterizate printr-o geometrie flexibilă. Flexibilitatea este dată de: (1) scopul parteneriatului care poate fi dat de un singur domeniu sau de mai multe, (2) rațiunea care stă la baza lui – gestionarea unui proiect sau managementul integrat al ariei funcționale și (3) modelul de guvernanță ales „de sus în jos” sau „de jos în sus”; |
| --- | --- |

8.

parteneriatele urban-rurale sunt caracterizate printr-o geometrie flexibilă. Flexibilitatea este dată de: (1) scopul parteneriatului care poate fi dat de un singur domeniu sau de mai multe, (2) rațiunea care stă la baza lui – gestionarea unui proiect sau managementul integrat al ariei funcționale și (3) modelul de guvernanță ales „de sus în jos” sau „de jos în sus”;

| 9. | practicile arată că abordările și problemele sunt diferite de la regiune la regiune și de la țară la țară. Există situații în care administrațiile naționale au instituționalizat cadrul de cooperare urban-rural, dar și situații în care acesta este flexibil. Diversitatea reprezintă pentru UE un real avantaj, oferind posibilități de explorare și inovare, de modele și practici variate; |
| --- | --- |

9.

practicile arată că abordările și problemele sunt diferite de la regiune la regiune și de la țară la țară. Există situații în care administrațiile naționale au instituționalizat cadrul de cooperare urban-rural, dar și situații în care acesta este flexibil. Diversitatea reprezintă pentru UE un real avantaj, oferind posibilități de explorare și inovare, de modele și practici variate;

| 10. | indiferent de context, un factor comun determinant pentru succesul cooperării este dialogul și încrederea dintre parteneri, recunoașterea și asumarea nevoilor comune ale zonei; |
| --- | --- |

10.

indiferent de context, un factor comun determinant pentru succesul cooperării este dialogul și încrederea dintre parteneri, recunoașterea și asumarea nevoilor comune ale zonei;

| 11. | lipsa încrederii părților pe orizontală între partenerii locali, cât și pe verticală între instituțiile publice de la diferitele niveluri de guvernare implicate poate fi destructivă și de regulă încetinește procesul de colaborare. Este nevoie de eforturi politice susținute din partea tuturor factorilor decizionali implicați pentru a construi încrederea și a gândi soluții la probleme complexe și de interes comun; |
| --- | --- |

11.

lipsa încrederii părților pe orizontală între partenerii locali, cât și pe verticală între instituțiile publice de la diferitele niveluri de guvernare implicate poate fi destructivă și de regulă încetinește procesul de colaborare. Este nevoie de eforturi politice susținute din partea tuturor factorilor decizionali implicați pentru a construi încrederea și a gândi soluții la probleme complexe și de interes comun;

Provocări la nivelul Uniunii Europene

| 12. | cu toate că, în Uniunea Europeană, disparitățile de dezvoltare dintre țări s-au redus în ultimii ani, conform analizelor macro-economice bazate pe datele statistice dinainte de criză, la nivel regional se constată o creștere a decalajelor. Trebuie găsite cele mai bune soluții pentru reducerea ecartului intra-regional și pentru creșterea calității vieții în regiunile rămase în urmă din punct de vedere al dezvoltării economice, pentru dezvoltarea industriilor, a serviciilor și a agriculturii ecologice. |
| --- | --- |

12.

cu toate că, în Uniunea Europeană, disparitățile de dezvoltare dintre țări s-au redus în ultimii ani, conform analizelor macro-economice bazate pe datele statistice dinainte de criză, la nivel regional se constată o creștere a decalajelor. Trebuie găsite cele mai bune soluții pentru reducerea ecartului intra-regional și pentru creșterea calității vieții în regiunile rămase în urmă din punct de vedere al dezvoltării economice, pentru dezvoltarea industriilor, a serviciilor și a agriculturii ecologice.

| 13. | adesea, planificarea teritorială se realizează strict la nivelul unităților administrativ-teritoriale și nu la nivelul ariei funcționale, fără a se ține cont de interdependența urban-rural. Acest fapt poate genera efecte negative în ceea ce privește coeziunea teritorială și reduce posibilitățile realizării sinergiilor locale care consolidează dezvoltarea economică și socială; |
| --- | --- |

13.

adesea, planificarea teritorială se realizează strict la nivelul unităților administrativ-teritoriale și nu la nivelul ariei funcționale, fără a se ține cont de interdependența urban-rural. Acest fapt poate genera efecte negative în ceea ce privește coeziunea teritorială și reduce posibilitățile realizării sinergiilor locale care consolidează dezvoltarea economică și socială;

| 14. | din rațiuni de eficiență o abordare integrată a politicilor de dezvoltare nu ar trebui să se limiteze strict la granițele administrative care separă aria urbană de cea rurală. Ar trebui să se țină cont de dimensiunea funcțională. Zonele situate împrejurul orașelor, așa-numitele zone periurbane, contribuie la dezvoltarea economică durabilă, furnizează energie, resurse de mediu și culturale, îmbunătățind astfel calitatea vieții. Este știut însă că orașele reprezintă nuclee pentru serviciile publice, comerț, sănătate, învățământ superior, transport, inovație și locuri de muncă; |
| --- | --- |

14.

din rațiuni de eficiență o abordare integrată a politicilor de dezvoltare nu ar trebui să se limiteze strict la granițele administrative care separă aria urbană de cea rurală. Ar trebui să se țină cont de dimensiunea funcțională. Zonele situate împrejurul orașelor, așa-numitele zone periurbane, contribuie la dezvoltarea economică durabilă, furnizează energie, resurse de mediu și culturale, îmbunătățind astfel calitatea vieții. Este știut însă că orașele reprezintă nuclee pentru serviciile publice, comerț, sănătate, învățământ superior, transport, inovație și locuri de muncă;

| 15. | limitele administrative de la nivelul orașelor și municipalităților diferă adesea de geografia economică din regiuni. În plus, regiunile funcționale sunt caracterizate de o dinamică continuă, motiv pentru care politicile teritoriale trebuie să fie adaptabile și suficient de flexibile. Spre exemplu, dacă ne referim la cel mai frecvent factor de interdependență urban-rurală, naveta la locul de muncă, este cunoscut faptul că, de regulă, durata deplasării ar trebui să fie de până la o oră; atunci când durata crește, accesibilitatea la locul de muncă este influențată negativ; |
| --- | --- |

15.

limitele administrative de la nivelul orașelor și municipalităților diferă adesea de geografia economică din regiuni. În plus, regiunile funcționale sunt caracterizate de o dinamică continuă, motiv pentru care politicile teritoriale trebuie să fie adaptabile și suficient de flexibile. Spre exemplu, dacă ne referim la cel mai frecvent factor de interdependență urban-rurală, naveta la locul de muncă, este cunoscut faptul că, de regulă, durata deplasării ar trebui să fie de până la o oră; atunci când durata crește, accesibilitatea la locul de muncă este influențată negativ;

| 16. | abordarea integrată prin parteneriate urban-rurale poate crea oportunități noi și dinamice de dezvoltare economică. Creșterea economică durabilă și incluzivă la nivel regional depinde în mare măsură de exploatarea potențialului de cooperare rural-urban; |
| --- | --- |

16.

abordarea integrată prin parteneriate urban-rurale poate crea oportunități noi și dinamice de dezvoltare economică. Creșterea economică durabilă și incluzivă la nivel regional depinde în mare măsură de exploatarea potențialului de cooperare rural-urban;

| 17. | pornind de la premisa că între zonele urbane și cele rurale învecinate nu ar trebui să existe o competiție, ci mai degrabă o complementaritate, coordonarea intervențiilor publice constituie o adevărată provocare. Doar astfel, mediul urban și cel rural pot găsi soluții câștigătoare, care să aplaneze posibilele conflicte de interese; |
| --- | --- |

17.

pornind de la premisa că între zonele urbane și cele rurale învecinate nu ar trebui să existe o competiție, ci mai degrabă o complementaritate, coordonarea intervențiilor publice constituie o adevărată provocare. Doar astfel, mediul urban și cel rural pot găsi soluții câștigătoare, care să aplaneze posibilele conflicte de interese;

| 18. | parteneriatele urban-rurale necesită o abordare pe termen lung în ceea ce privește pregătirea strategiilor și programelor și mai ales pentru dezvoltarea unor structuri de guvernanță. Avantajele unei gândiri pe termen lung sunt mai ales coerența și obținerea de rezultate robuste. Parteneriatele pot contribui la rezolvarea problemelor reale prin oferirea unor răspunsuri la nevoile locale din spațiul urban și cel rural și respectiv aplicarea unor soluții comune și cu caracter practic. Este de datoria autorităților regionale și locale să insiste asupra prioritizării abordării strategice, pe termen lung, în programarea și implementarea multianuală a bugetului UE, pentru a se înlătura neajunsurile generate de măsurile de reglementare cu caracter procedural; |
| --- | --- |

18.

parteneriatele urban-rurale necesită o abordare pe termen lung în ceea ce privește pregătirea strategiilor și programelor și mai ales pentru dezvoltarea unor structuri de guvernanță. Avantajele unei gândiri pe termen lung sunt mai ales coerența și obținerea de rezultate robuste. Parteneriatele pot contribui la rezolvarea problemelor reale prin oferirea unor răspunsuri la nevoile locale din spațiul urban și cel rural și respectiv aplicarea unor soluții comune și cu caracter practic. Este de datoria autorităților regionale și locale să insiste asupra prioritizării abordării strategice, pe termen lung, în programarea și implementarea multianuală a bugetului UE, pentru a se înlătura neajunsurile generate de măsurile de reglementare cu caracter procedural;

| 19. | studiile de caz privind natura parteneriatelor urban-rurale arată faptul că succesul acestora nu depinde în totalitate de intervențiile publice de la nivelurile superioare, precum măsurile de natură legislativă sau de finanțare, fie ele naționale sau europene. Însă, astfel de măsuri pot influența în mod decisiv evoluția parteneriatelor, motivația, sustenabilitatea, eficiența și eficacitatea lor în atingerea rezultatelor dorite. Există de asemenea situații în care constituirea și gestionarea parteneriatelor necesită costuri pe care partenerii nu le pot suporta în mod echitabil. În astfel de cazuri, pentru a obține un parteneriat coeziv este nevoie de susținere financiară și/sau asistență tehnică. Este o provocare pentru UE identificarea acelor măsuri de intervenție care pot cataliza și susține parteneriatele, însă fără a crea o dependență de subvenții financiare și pentru a evita genul de parteneriate „de carton” care nu servesc interesului public al comunităților; |
| --- | --- |

19.

studiile de caz privind natura parteneriatelor urban-rurale arată faptul că succesul acestora nu depinde în totalitate de intervențiile publice de la nivelurile superioare, precum măsurile de natură legislativă sau de finanțare, fie ele naționale sau europene. Însă, astfel de măsuri pot influența în mod decisiv evoluția parteneriatelor, motivația, sustenabilitatea, eficiența și eficacitatea lor în atingerea rezultatelor dorite. Există de asemenea situații în care constituirea și gestionarea parteneriatelor necesită costuri pe care partenerii nu le pot suporta în mod echitabil. În astfel de cazuri, pentru a obține un parteneriat coeziv este nevoie de susținere financiară și/sau asistență tehnică. Este o provocare pentru UE identificarea acelor măsuri de intervenție care pot cataliza și susține parteneriatele, însă fără a crea o dependență de subvenții financiare și pentru a evita genul de parteneriate „de carton” care nu servesc interesului public al comunităților;

| 20. | guvernanța pe mai multe niveluri practicată în contextul parteneriatului urban-rural presupune implicarea tuturor nivelurilor de autoritate publică și a partenerilor instituționali relevanți. Instituțiile care gestionează instrumentele de politici urbane și rurale de la nivel național sau european, adesea nu țin cont de interdependențele urban-rurale, respectiv de provocările asociate acestora, de riscurile și de beneficiile potențiale; |
| --- | --- |

20.

guvernanța pe mai multe niveluri practicată în contextul parteneriatului urban-rural presupune implicarea tuturor nivelurilor de autoritate publică și a partenerilor instituționali relevanți. Instituțiile care gestionează instrumentele de politici urbane și rurale de la nivel național sau european, adesea nu țin cont de interdependențele urban-rurale, respectiv de provocările asociate acestora, de riscurile și de beneficiile potențiale;

| 21. | Îndeosebi în urma deschiderii progresive a frontierelor în interiorul UE a apărut o nouă dinamică pentru regiunile frontaliere. Promovarea parteneriatelor urban-rurale transfrontaliere reprezintă un potențial considerabil de dezvoltare, iar UE joacă un rol esențial în exploatarea acestuia. |
| --- | --- |

21.

Îndeosebi în urma deschiderii progresive a frontierelor în interiorul UE a apărut o nouă dinamică pentru regiunile frontaliere. Promovarea parteneriatelor urban-rurale transfrontaliere reprezintă un potențial considerabil de dezvoltare, iar UE joacă un rol esențial în exploatarea acestuia.

Din perspectiva autorităților regionale și locale...

| 22. | valoarea adăugată a parteneriatului urban-rural constă în creșterea eficienței intervențiilor publice, o mai bună coerență în utilizarea fondurilor, promovarea soluțiilor integrate la probleme comune și nu în ultimul rând a solidarității la nivel teritorial; |
| --- | --- |

22.

valoarea adăugată a parteneriatului urban-rural constă în creșterea eficienței intervențiilor publice, o mai bună coerență în utilizarea fondurilor, promovarea soluțiilor integrate la probleme comune și nu în ultimul rând a solidarității la nivel teritorial;

| 23. | subliniază că măsurile autorităților urbane și rurale ar trebui să fie orientate către participarea populației locale la planificarea și efectuarea lucrărilor, deoarece eficiența măsurilor luate depinde de implicarea activă a acesteia; |
| --- | --- |

23.

subliniază că măsurile autorităților urbane și rurale ar trebui să fie orientate către participarea populației locale la planificarea și efectuarea lucrărilor, deoarece eficiența măsurilor luate depinde de implicarea activă a acesteia;

| 24. | în timp ce eficacitatea intervențiilor este esențială pentru a face față problemelor, schimbărilor frecvente și provocărilor de natură geografică din regiuni, trebuie menționat faptul că guvernanța adesea necesită mai mult timp pentru a se consolida. În consecință, este nevoie ca părțile implicate, și în special componenta urbană, să facă dovadă de altruism, să aibă capacitatea de a face față prejudecăților, să promoveze tratamentul egal între parteneri, în ciuda asimetriilor din punct de vedere administrativ sau economic, să-și ia angajamente ferme, să depună eforturi politice susținute pentru construirea capacității și să dea dovadă de suplețe pentru o abordare flexibilă; |
| --- | --- |

24.

în timp ce eficacitatea intervențiilor este esențială pentru a face față problemelor, schimbărilor frecvente și provocărilor de natură geografică din regiuni, trebuie menționat faptul că guvernanța adesea necesită mai mult timp pentru a se consolida. În consecință, este nevoie ca părțile implicate, și în special componenta urbană, să facă dovadă de altruism, să aibă capacitatea de a face față prejudecăților, să promoveze tratamentul egal între parteneri, în ciuda asimetriilor din punct de vedere administrativ sau economic, să-și ia angajamente ferme, să depună eforturi politice susținute pentru construirea capacității și să dea dovadă de suplețe pentru o abordare flexibilă;

| 25. | există bariere legislative și administrative sau de natură fiscală și financiară care îngreunează formarea parteneriatelor urban-rurale și dinamica acestora. De aceea este important ca acestea să fie identificate și eliminate, pentru a se asigura un cadrul legal propice dezvoltării parteneriatelor; |
| --- | --- |

25.

există bariere legislative și administrative sau de natură fiscală și financiară care îngreunează formarea parteneriatelor urban-rurale și dinamica acestora. De aceea este important ca acestea să fie identificate și eliminate, pentru a se asigura un cadrul legal propice dezvoltării parteneriatelor;

| 26. | interdependența în ceea ce privește furnizarea serviciilor publice, dezvoltarea durabilă și oportunitățile de afaceri oferite prin asocierea dintre urban și rural reprezintă un bun stimulent pentru ca atât partenerii urbani, cât și cei rurali să fie motivați să lucreze împreună; |
| --- | --- |

26.

interdependența în ceea ce privește furnizarea serviciilor publice, dezvoltarea durabilă și oportunitățile de afaceri oferite prin asocierea dintre urban și rural reprezintă un bun stimulent pentru ca atât partenerii urbani, cât și cei rurali să fie motivați să lucreze împreună;

| 27. | monitorizarea și măsurarea beneficiilor parteneriatelor este foarte importantă. În timp ce beneficiile tangibile sunt mai ușor de măsurat, beneficiile intangibile sunt dificil de estimat, însă, cu toate acestea ele sunt la fel de importante. Mai mult decât atât, în cazul intervențiilor exogene, din partea unor organisme care finanțează parteneriatul, nevoia de a cuantifica beneficiile este cu atât mai mare, chiar dacă la nivelul partenerilor există deja un nivel de satisfacție privind progresele obținute; |
| --- | --- |

27.

monitorizarea și măsurarea beneficiilor parteneriatelor este foarte importantă. În timp ce beneficiile tangibile sunt mai ușor de măsurat, beneficiile intangibile sunt dificil de estimat, însă, cu toate acestea ele sunt la fel de importante. Mai mult decât atât, în cazul intervențiilor exogene, din partea unor organisme care finanțează parteneriatul, nevoia de a cuantifica beneficiile este cu atât mai mare, chiar dacă la nivelul partenerilor există deja un nivel de satisfacție privind progresele obținute;

Recomandările politice ale Comitetului Regiunilor

| 28. | reafirmă sprijinul pentru acțiunea pregătitoare RURBAN propusă de Parlamentul European și de Comisia Europeană, în curs de implementare, care va pune bazele unor măsuri noi la nivelul Uniunii pentru susținerea dezvoltării teritoriale integrate și a parteneriatului urban-rural; |
| --- | --- |

28.

reafirmă sprijinul pentru acțiunea pregătitoare RURBAN propusă de Parlamentul European și de Comisia Europeană, în curs de implementare, care va pune bazele unor măsuri noi la nivelul Uniunii pentru susținerea dezvoltării teritoriale integrate și a parteneriatului urban-rural;

| 29. | salută progresele realizate la nivelul Statelor membre în ceea ce privește implementarea Agendei Teritoriale 2020 și a documentelor politice adoptate de miniștrii responsabili cu politica de coeziune: Carta de la Leipzig privind Orașele Europene Durabile, Declarația de la Marsilia privind Referențialul pentru Orașe Durabile și Declarația de la Toledo privind rolul dezvoltării urbane integrate ca instrument pentru atingerea țintelor Strategiei Europa 2020; |
| --- | --- |

29.

salută progresele realizate la nivelul Statelor membre în ceea ce privește implementarea Agendei Teritoriale 2020 și a documentelor politice adoptate de miniștrii responsabili cu politica de coeziune: Carta de la Leipzig privind Orașele Europene Durabile, Declarația de la Marsilia privind Referențialul pentru Orașe Durabile și Declarația de la Toledo privind rolul dezvoltării urbane integrate ca instrument pentru atingerea țintelor Strategiei Europa 2020;

| 30. | reiterează recomandările Parlamentului European privind „Buna guvernanță în contextul politicii regionale a Uniunii Europene: procedurile de asistență și control ale Comisiei Europene” și solicită punerea în practică a acestora în noul ciclu de programare 2014-2020 (1); |
| --- | --- |

30.

reiterează recomandările Parlamentului European privind „Buna guvernanță în contextul politicii regionale a Uniunii Europene: procedurile de asistență și control ale Comisiei Europene” și solicită punerea în practică a acestora în noul ciclu de programare 2014-2020 (1);

| 31. | insistă asupra necesității de a facilita schimburile de bune practici și cunoștințe privind parteneriatele și guvernanța urban-rural (2); |
| --- | --- |

31.

insistă asupra necesității de a facilita schimburile de bune practici și cunoștințe privind parteneriatele și guvernanța urban-rural (2);

| 32. | recunoaște importanța exercițiului de armonizare a regulilor europene privind coeziunea și a politicilor de dezvoltare rurală prin noul regulament comun privind fondurile, care oferă o mai mare flexibilitate autorităților locale în ceea ce privește elaborarea unor proiecte teritoriale multitematice integrate, și în mod special a propunerilor privind investițiile teritoriale integrate (ITI) și dezvoltarea locală plasată sub responsabilitatea comunității (CLLD); |
| --- | --- |

32.

recunoaște importanța exercițiului de armonizare a regulilor europene privind coeziunea și a politicilor de dezvoltare rurală prin noul regulament comun privind fondurile, care oferă o mai mare flexibilitate autorităților locale în ceea ce privește elaborarea unor proiecte teritoriale multitematice integrate, și în mod special a propunerilor privind investițiile teritoriale integrate (ITI) și dezvoltarea locală plasată sub responsabilitatea comunității (CLLD);

| 33. | recomandă Autorităților de management de la nivelul statelor membre utilizarea noilor instrumente pentru dezvoltare teritorială puse la dispoziție de UE prin politica europeană de dezvoltare regională și rurală: investițiile teritoriale integrate (ITI), dezvoltarea locală plasată sub responsabilitatea comunității (CLLD), granturile globale și abordarea multi-fond; |
| --- | --- |

33.

recomandă Autorităților de management de la nivelul statelor membre utilizarea noilor instrumente pentru dezvoltare teritorială puse la dispoziție de UE prin politica europeană de dezvoltare regională și rurală: investițiile teritoriale integrate (ITI), dezvoltarea locală plasată sub responsabilitatea comunității (CLLD), granturile globale și abordarea multi-fond;

| 34. | recomandă promovarea abordării teritoriale integrate în noul ciclu de programare prin includerea și menționarea clară în acordurile de parteneriat a dimensiunii teritoriale a intervențiilor și măsurilor de sprijin, mai ales a celor adresate parteneriatelor uban-rurale, la nivelul zonelor funcționale; |
| --- | --- |

34.

recomandă promovarea abordării teritoriale integrate în noul ciclu de programare prin includerea și menționarea clară în acordurile de parteneriat a dimensiunii teritoriale a intervențiilor și măsurilor de sprijin, mai ales a celor adresate parteneriatelor uban-rurale, la nivelul zonelor funcționale;

| 35. | subliniază că autoritățile regionale și locale își structurează programele de investiții plecând de la obiectivele tematice ale Strategiei Europa 2020, dar din punct de vedere al perimetrului geografic acoperit ele pot delimita zone funcționale. În ceea ce privește criteriile de eligibilitate a fondurilor, este nevoie de o recunoaștere a zonelor funcționale și în același timp de integrarea surselor de finanțare puse la dispoziție prin politica regională și cea agricolă comună ale UE; |
| --- | --- |

35.

subliniază că autoritățile regionale și locale își structurează programele de investiții plecând de la obiectivele tematice ale Strategiei Europa 2020, dar din punct de vedere al perimetrului geografic acoperit ele pot delimita zone funcționale. În ceea ce privește criteriile de eligibilitate a fondurilor, este nevoie de o recunoaștere a zonelor funcționale și în același timp de integrarea surselor de finanțare puse la dispoziție prin politica regională și cea agricolă comună ale UE;

| 36. | susține ipoteza că parteneriatele rural-urbane nu sunt un instrument pentru a distribui potențialul economic altfel în spațiu și nici pentru a induce o realocare financiară într-o zonă funcțională. Parteneriatul urban-rural costă în utilizarea corectă a potențialelor existente și conectarea părților, în vederea promovării dezvoltării locale; |
| --- | --- |

36.

susține ipoteza că parteneriatele rural-urbane nu sunt un instrument pentru a distribui potențialul economic altfel în spațiu și nici pentru a induce o realocare financiară într-o zonă funcțională. Parteneriatul urban-rural costă în utilizarea corectă a potențialelor existente și conectarea părților, în vederea promovării dezvoltării locale;

| 37. | apreciază că este nevoie de o mai bună cuantificare a riscurilor de fragmentare instituțională în contextul parteneriatului urban-rural: potențiale conflicte de interese dintre parteneri, dimensiunea economică a acestora; cele privind opțiunile de reformă pentru creșterea eficienței economice, dar în același timp de stabilitate pentru recunoașterea legitimității intervențiilor, fragilitatea și sustenabilitatea financiară, eventualele nepotriviri între nevoia de finanțare și posibilitățile existente; riscul de a nu implica îndeajuns partenerii relevanți și cei privați etc.; |
| --- | --- |

37.

apreciază că este nevoie de o mai bună cuantificare a riscurilor de fragmentare instituțională în contextul parteneriatului urban-rural: potențiale conflicte de interese dintre parteneri, dimensiunea economică a acestora; cele privind opțiunile de reformă pentru creșterea eficienței economice, dar în același timp de stabilitate pentru recunoașterea legitimității intervențiilor, fragilitatea și sustenabilitatea financiară, eventualele nepotriviri între nevoia de finanțare și posibilitățile existente; riscul de a nu implica îndeajuns partenerii relevanți și cei privați etc.;

| 38. | consideră că este nevoie de o mai bună promovare și recunoaștere la nivel european a beneficiilor parteneriatului. Toate nivelurile de guvernare, inclusiv UE, ar trebui să susțină consolidarea capacității instituționale a autorităților publice locale în organizarea sarcinilor publice, dezvoltarea și exploatarea capacităților existente și creșterea productivității, raționalizarea resurselor și accesul mai bun la resursele naturale. Creșterea vizibilității regiunilor funcționale, reducerea impactului negativ generat de competiția dintre unitățile administrative învecinate (în special privind taxarea), o mai bună economie de scară pentru investiții, viabilitatea economică, accesul la servicii, mobilizarea resurselor neexploatate, îmbunătățirea cunoștințelor locale prin partajarea informațiilor și limitarea extinderii urbane constituie exemple de provocări în materie de cooperare urban-rural; |
| --- | --- |

38.

consideră că este nevoie de o mai bună promovare și recunoaștere la nivel european a beneficiilor parteneriatului. Toate nivelurile de guvernare, inclusiv UE, ar trebui să susțină consolidarea capacității instituționale a autorităților publice locale în organizarea sarcinilor publice, dezvoltarea și exploatarea capacităților existente și creșterea productivității, raționalizarea resurselor și accesul mai bun la resursele naturale. Creșterea vizibilității regiunilor funcționale, reducerea impactului negativ generat de competiția dintre unitățile administrative învecinate (în special privind taxarea), o mai bună economie de scară pentru investiții, viabilitatea economică, accesul la servicii, mobilizarea resurselor neexploatate, îmbunătățirea cunoștințelor locale prin partajarea informațiilor și limitarea extinderii urbane constituie exemple de provocări în materie de cooperare urban-rural;

| 39. | recomandă susținerea regiunilor funcționale și a parteneriatelor urban-rurale transfrontaliere, ca elemente de referință pentru realizarea unor programe de dezvoltare multianuale, finanțate din fonduri europene structurale și de investiții; |
| --- | --- |

39.

recomandă susținerea regiunilor funcționale și a parteneriatelor urban-rurale transfrontaliere, ca elemente de referință pentru realizarea unor programe de dezvoltare multianuale, finanțate din fonduri europene structurale și de investiții;

| 40. | insistă asupra faptului că programele europene trebuie să fie flexibile pentru a ține pasul cu realitățile cu care se confruntă zonele funcționale și pentru a dezvolta mecanisme care să ajute și să încurajeze zonele rurale și urbane să lucreze mai ușor împreună și să promoveze soluții politice mai eficiente; |
| --- | --- |

40.

insistă asupra faptului că programele europene trebuie să fie flexibile pentru a ține pasul cu realitățile cu care se confruntă zonele funcționale și pentru a dezvolta mecanisme care să ajute și să încurajeze zonele rurale și urbane să lucreze mai ușor împreună și să promoveze soluții politice mai eficiente;

| 41. | consideră absolut necesară o mai bună colectare a datelor la nivelul zonelor funcționale. Astfel se va crea o bază de dovezi, pentru o mai bună planificare teritorială, în cunoștință de cauză, justificându-se proporționalitatea intervențiilor adică nevoia ca exercițiul de planificare să aibă loc acolo unde problemele sau schimbările se produc efectiv. Mai mult, pentru a consolida concentrarea pe dovezi privind modul cum parteneriatul funcționează (sau nu), sunt necesare exemple practice care demonstrează valoarea adăugată și beneficiile parteneriatului pentru dezvoltarea economică durabilă (3). Analiza ESPON va fi de o importanță deosebită în această privință pentru factorii de decizie politică și responsabilii de proiecte; |
| --- | --- |

41.

consideră absolut necesară o mai bună colectare a datelor la nivelul zonelor funcționale. Astfel se va crea o bază de dovezi, pentru o mai bună planificare teritorială, în cunoștință de cauză, justificându-se proporționalitatea intervențiilor adică nevoia ca exercițiul de planificare să aibă loc acolo unde problemele sau schimbările se produc efectiv. Mai mult, pentru a consolida concentrarea pe dovezi privind modul cum parteneriatul funcționează (sau nu), sunt necesare exemple practice care demonstrează valoarea adăugată și beneficiile parteneriatului pentru dezvoltarea economică durabilă (3). Analiza ESPON va fi de o importanță deosebită în această privință pentru factorii de decizie politică și responsabilii de proiecte;

| 42. | este convins că o înțelegere mai bună a beneficiilor tangibile și intangibile este esențială pentru evaluarea calității parteneriatelor urban-rurale. Acestea probează valoarea adăugată europeană a parteneriatelor urban-rurale pentru îndeplinirea obiectivelor Strategiei Europa 2020. Astfel, poate fi oportună dezvoltarea unor indicatori comuni pentru cuantificarea beneficiilor. Autoritățile locale ar putea fi încurajate să folosească acești indicatori. Pe termen lung, parteneriatele ar putea face obiectul benchmarking-ului, mai ales atunci când este vorba de programe finanțate din fonduri europene; |
| --- | --- |

42.

este convins că o înțelegere mai bună a beneficiilor tangibile și intangibile este esențială pentru evaluarea calității parteneriatelor urban-rurale. Acestea probează valoarea adăugată europeană a parteneriatelor urban-rurale pentru îndeplinirea obiectivelor Strategiei Europa 2020. Astfel, poate fi oportună dezvoltarea unor indicatori comuni pentru cuantificarea beneficiilor. Autoritățile locale ar putea fi încurajate să folosească acești indicatori. Pe termen lung, parteneriatele ar putea face obiectul benchmarking-ului, mai ales atunci când este vorba de programe finanțate din fonduri europene;

| 43. | încurajează autoritățile locale și regionale să proiecteze modele de guvernanță urban-rurală inovative care să maximizeze efectele cooperării dintre urban și rural și rezultatele obținute; |
| --- | --- |

43.

încurajează autoritățile locale și regionale să proiecteze modele de guvernanță urban-rurală inovative care să maximizeze efectele cooperării dintre urban și rural și rezultatele obținute;

| 44. | propune ca parteneriatul urban-rural să fie una din temele prioritare în cadrul programului URBACT și al acțiunilor inovatoare, în scopul capitalizării experiențelor și a practicilor privind parteneriatul urban-rural din UE și pentru promovarea unor modele de guvernanță inovative; |
| --- | --- |

44.

propune ca parteneriatul urban-rural să fie una din temele prioritare în cadrul programului URBACT și al acțiunilor inovatoare, în scopul capitalizării experiențelor și a practicilor privind parteneriatul urban-rural din UE și pentru promovarea unor modele de guvernanță inovative;

| 45. | apreciază nevoia întăririi cooperării, mai ale în contextul transfrontalier, și susținerea financiară prin programele UE a cofinanțării costurilor de tranzacție ale parteneriatului, care pot fi mari (spre exemplu costurile administrative și de resurse umane). Acestea trebuie cântărite ca și raport cost-beneficiu pentru asigurarea sustenabilității parteneriatului; |
| --- | --- |

45.

apreciază nevoia întăririi cooperării, mai ale în contextul transfrontalier, și susținerea financiară prin programele UE a cofinanțării costurilor de tranzacție ale parteneriatului, care pot fi mari (spre exemplu costurile administrative și de resurse umane). Acestea trebuie cântărite ca și raport cost-beneficiu pentru asigurarea sustenabilității parteneriatului;

| 46. | crede că un parteneriat eficient înseamnă a include printre părțile implicate sectorul privat, cel al economiei sociale și cel non-guvernamental și a avea sprijinul cetățenilor; |
| --- | --- |

46.

crede că un parteneriat eficient înseamnă a include printre părțile implicate sectorul privat, cel al economiei sociale și cel non-guvernamental și a avea sprijinul cetățenilor;

| 47. | pune accentul pe aspectele transfrontaliere ale parteneriatelor urban-rurale și privind modul cum instrumentele de finanțare propuse de Comisie sunt folosite sau nu pentru a promova potențialul de dezvoltare economică al interconectărilor urban-rural la nivel transfrontalier; |
| --- | --- |

47.

pune accentul pe aspectele transfrontaliere ale parteneriatelor urban-rurale și privind modul cum instrumentele de finanțare propuse de Comisie sunt folosite sau nu pentru a promova potențialul de dezvoltare economică al interconectărilor urban-rural la nivel transfrontalier;

| 48. | subliniază importanța dialogului cu cetățenii, absolut necesar în procesul de guvernanță urban-rurală pentru obținerea consensului cu privire la o viziune și obiective comune și pentru consolidarea încrederii; |
| --- | --- |

48.

subliniază importanța dialogului cu cetățenii, absolut necesar în procesul de guvernanță urban-rurală pentru obținerea consensului cu privire la o viziune și obiective comune și pentru consolidarea încrederii;

| 49. | consideră că sunt necesare măsuri care să prevină extinderea urbană care generează efecte nedorite privind opțiunile de dezvoltare durabilă, fiind afectată impermeabilizarea solului, creându-se predispoziție la inundații, îngreunându-se măsurile de prevenirea riscurilor sau asigurarea aprovizionării cu apă, calitatea aerului, dar și în ceea ce privește mobilitatea, precum congestionarea traficului, costuri suplimentare de infrastructură și privind amenajarea teritoriului în general. Astfel de probleme pot găsi rezolvare atunci când mediul urban și cel rural lucrează în parteneriat; |
| --- | --- |

49.

consideră că sunt necesare măsuri care să prevină extinderea urbană care generează efecte nedorite privind opțiunile de dezvoltare durabilă, fiind afectată impermeabilizarea solului, creându-se predispoziție la inundații, îngreunându-se măsurile de prevenirea riscurilor sau asigurarea aprovizionării cu apă, calitatea aerului, dar și în ceea ce privește mobilitatea, precum congestionarea traficului, costuri suplimentare de infrastructură și privind amenajarea teritoriului în general. Astfel de probleme pot găsi rezolvare atunci când mediul urban și cel rural lucrează în parteneriat;

| 50. | insistă asupra necesității de a implica sectorul privat și cel al economiei sociale, al căror aport este mai mult decât benefic, având în vedere criteriile de performanță, capacitatea antreprenorială și de inovare,valorificarea oportunităților și mobilizarea societății, dar mai ales pentru atragerea capitalului și construirea parteneriatelor public-privat; |
| --- | --- |

50.

insistă asupra necesității de a implica sectorul privat și cel al economiei sociale, al căror aport este mai mult decât benefic, având în vedere criteriile de performanță, capacitatea antreprenorială și de inovare,valorificarea oportunităților și mobilizarea societății, dar mai ales pentru atragerea capitalului și construirea parteneriatelor public-privat;

| 51. | reamintește factorii de succes esențiali ai parteneriatului: construirea încrederii, identificarea tuturor oportunităților existente, gândirea prin prisma realizării de proiecte concrete, soluții câștigătoare atât pentru urban, cât și pentru rural, obiectivul atragerii fondurilor, consecvența și durabilitatea în timp. |
| --- | --- |

51.

reamintește factorii de succes esențiali ai parteneriatului: construirea încrederii, identificarea tuturor oportunităților existente, gândirea prin prisma realizării de proiecte concrete, soluții câștigătoare atât pentru urban, cât și pentru rural, obiectivul atragerii fondurilor, consecvența și durabilitatea în timp.

Bruxelles, 8 octombrie 2013

Președintele Comitetului Regiunilor

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  Raportul (2009/2231(INI)) al PE: http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+REPORT+A7-2010-0280+0+DOC+XML+V0//RO

1

(2)  Recomandările Organizației pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OECD) – studiul comprehensiv privind parteneriatul urban-rural; studiul realizat de Institutul Federal pentru Cercetare în domeniul Clădirilor, Afacerilor Urbane și Dezvoltării Spațiale „Parteneriatul pentru dezvoltare durabilă urban-rural: dovezi existente”; raportul Eurocities „Orașele – cooperare dincolo de limitele administrative: dovezi din experiențe” și raportul CEMR privind „Parteneriatul urban-rural pentru dezvoltare teritorială integrată”.

2

(3)  În acest context poate fi menționată rețeaua europeană PURPLE, în cadrul căreia cooperează regiuni periurbane din diferite state membre ale UE în domeniul calității vieții în zonele rurale din jurul orașelor.

3

---

| 5.12.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 356/15 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 356/15

---

Aviz — Proiectul de buget al UE pentru 2014

2013/C 356/04

COMITETUL REGIUNILOR

| — | subliniază că, pentru autoritățile locale și regionale, procesul de elaborare a bugetului anual al UE este de natură politică și strategică și propune să fie consultat în mod formal în legătură cu viitoarele bugete anuale; |
| --- | --- |

—

subliniază că, pentru autoritățile locale și regionale, procesul de elaborare a bugetului anual al UE este de natură politică și strategică și propune să fie consultat în mod formal în legătură cu viitoarele bugete anuale;

| — | salută eforturile depuse de Comisia Europeană pentru a furniza informații privind entitățile care beneficiază de fonduri europene, dar consideră că informațiile disponibile pentru publicul larg nu sunt adecvate și sunt prea fragmentate pentru a permite o imagine de ansamblu precisă cu privire la fondurile europene cheltuite și gestionate de autoritățile locale și regionale; |
| --- | --- |

—

salută eforturile depuse de Comisia Europeană pentru a furniza informații privind entitățile care beneficiază de fonduri europene, dar consideră că informațiile disponibile pentru publicul larg nu sunt adecvate și sunt prea fragmentate pentru a permite o imagine de ansamblu precisă cu privire la fondurile europene cheltuite și gestionate de autoritățile locale și regionale;

| — | subliniază că va urmări cu atenție situația pentru a determina dacă demarajul lent și absorbția redusă vor avea un efect negativ asupra revizuirii CFM la jumătatea perioadei, prevăzută pentru 2016; |
| --- | --- |

—

subliniază că va urmări cu atenție situația pentru a determina dacă demarajul lent și absorbția redusă vor avea un efect negativ asupra revizuirii CFM la jumătatea perioadei, prevăzută pentru 2016;

| — | observă că aproximativ o treime din RAL total (70,7 miliarde EUR) vor fi plătite în 2014, dar împărtășește îngrijorarea Comisiei cu privire la exercițiile financiare 2015 și 2016; |
| --- | --- |

—

observă că aproximativ o treime din RAL total (70,7 miliarde EUR) vor fi plătite în 2014, dar împărtășește îngrijorarea Comisiei cu privire la exercițiile financiare 2015 și 2016;

| — | consideră inacceptabilă întârzierea plăților și insistă ca termenul de plată de 60 de zile pentru programele cu gestionare partajată să fie obligatoriu și să se prevadă penalități juridice sau financiare dacă termenul nu este respectat; |
| --- | --- |

—

consideră inacceptabilă întârzierea plăților și insistă ca termenul de plată de 60 de zile pentru programele cu gestionare partajată să fie obligatoriu și să se prevadă penalități juridice sau financiare dacă termenul nu este respectat;

| — | regretă absența unei trimiteri la Semestrul european în cadrul prezentării politice a priorităților bugetului UE pentru 2014; |
| --- | --- |

—

regretă absența unei trimiteri la Semestrul european în cadrul prezentării politice a priorităților bugetului UE pentru 2014;

| — | solicită o creștere în continuare a concentrării la începutul perioadei (2014-2015) a creditelor de angajament până la |
| --- | --- |

—

solicită o creștere în continuare a concentrării la începutul perioadei (2014-2015) a creditelor de angajament până la

| — | 200 milioane EUR pentru Orizont 2020, 150 milioane EUR pentru Erasmus și 50 milioane EUR pentru COSME; |
| --- | --- |

—

200 milioane EUR pentru Orizont 2020, 150 milioane EUR pentru Erasmus și 50 milioane EUR pentru COSME;

| — | salută faptul că a fost prevăzut un transfer de 351,9 milioane EUR de la primul către cel de-al doilea pilon al politicii agricole comune (PAC) și își reafirmă opoziția fermă față de transferurile în alte direcții; |
| --- | --- |

—

salută faptul că a fost prevăzut un transfer de 351,9 milioane EUR de la primul către cel de-al doilea pilon al politicii agricole comune (PAC) și își reafirmă opoziția fermă față de transferurile în alte direcții;

| — | propune ca flexibilitatea suplimentară a „marjei globale pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă” să fie utilizată pentru rubrica 1b. |
| --- | --- |

—

propune ca flexibilitatea suplimentară a „marjei globale pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă” să fie utilizată pentru rubrica 1b.

| Raportor | Luc VAN DEN BRANDE (BE-PPE), Președintele Biroului de legătură Flandra-Europa |
| --- | --- |
| Documente de referință | Comisia Europeană, Bugetul estimativ al Comisiei Europene pentru exercițiul financiar 2014 (Pregătirea proiectului de buget pentru 2014),
  SEC(2013)370, iunie 2013
  Consiliul Uniunii Europene, Proiect de regulament al Consiliului de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014 – 2020,
  11655/13, 27 iunie 2013 |

Raportor

Luc VAN DEN BRANDE (BE-PPE), Președintele Biroului de legătură Flandra-Europa

Documente de referință

Comisia Europeană, Bugetul estimativ al Comisiei Europene pentru exercițiul financiar 2014 (Pregătirea proiectului de buget pentru 2014),

SEC(2013)370, iunie 2013

Consiliul Uniunii Europene, Proiect de regulament al Consiliului de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014 – 2020,

11655/13, 27 iunie 2013

I.   RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL REGIUNILOR

| 1. | menționează că este pentru prima dată când elaborează un aviz privind procedura bugetară anuală a UE, pentru a reda astfel punctele de vedere ale autorităților locale și regionale privind rubricile bugetare, acestea fiind principalii beneficiari și având o implicație directă cu privire la aceste rubrici; |
| --- | --- |

1.

menționează că este pentru prima dată când elaborează un aviz privind procedura bugetară anuală a UE, pentru a reda astfel punctele de vedere ale autorităților locale și regionale privind rubricile bugetare, acestea fiind principalii beneficiari și având o implicație directă cu privire la aceste rubrici;

| 2. | subliniază că, pentru autoritățile locale și regionale, procesul de elaborare a bugetului anual al UE este de natură politică și strategică și propune să fie consultat în mod formal de către Comisie, Consiliu sau Parlament în legătură cu viitoarele bugete anuale, astfel încât să-și poată prezenta punctul de vedere după publicarea proiectului de buget de către Comisia Europeană și de preferință înainte de transmiterea proiectului de buget de la Consiliu către Parlament; |
| --- | --- |

2.

subliniază că, pentru autoritățile locale și regionale, procesul de elaborare a bugetului anual al UE este de natură politică și strategică și propune să fie consultat în mod formal de către Comisie, Consiliu sau Parlament în legătură cu viitoarele bugete anuale, astfel încât să-și poată prezenta punctul de vedere după publicarea proiectului de buget de către Comisia Europeană și de preferință înainte de transmiterea proiectului de buget de la Consiliu către Parlament;

| 3. | scoate în evidență faptul că prezentul aviz nu abordează cheltuielile administrative referitoare la rubrica V; |
| --- | --- |

3.

scoate în evidență faptul că prezentul aviz nu abordează cheltuielile administrative referitoare la rubrica V;

| 4. | se concentrează în acest aviz asupra rubricilor bugetare celor mai importante pentru Comitetul Regiunilor și pentru autoritățile locale și regionale, în special asupra fondurilor structurale, a programului Orizont 2020, a programului COSME, a Fondului de coeziune și a altor programe bazate pe gestiune partajată, precum FEPAM, FEADR și LIFE+; |
| --- | --- |

4.

se concentrează în acest aviz asupra rubricilor bugetare celor mai importante pentru Comitetul Regiunilor și pentru autoritățile locale și regionale, în special asupra fondurilor structurale, a programului Orizont 2020, a programului COSME, a Fondului de coeziune și a altor programe bazate pe gestiune partajată, precum FEPAM, FEADR și LIFE+;

Bugetul european și autoritățile locale și regionale

| 5. | observă că bugetul european este de o importanță specială pentru autoritățile locale și regionale în condițiile în care ele gestionează în mod direct o serie de programe ale UE bazate pe gestiune partajată, fiind astfel direct afectate atât de nivelul creditelor de angajament, cât și al celor de plată din aceste domenii, în special dacă se iau în considerare întârzierile de plăți care rezultă din acumularea solicitărilor de plată a sumelor restante din ultimii ani, cu un impact nemijlocit asupra finanțelor publice ale multor autorități locale și regionale din întreaga UE; |
| --- | --- |

5.

observă că bugetul european este de o importanță specială pentru autoritățile locale și regionale în condițiile în care ele gestionează în mod direct o serie de programe ale UE bazate pe gestiune partajată, fiind astfel direct afectate atât de nivelul creditelor de angajament, cât și al celor de plată din aceste domenii, în special dacă se iau în considerare întârzierile de plăți care rezultă din acumularea solicitărilor de plată a sumelor restante din ultimii ani, cu un impact nemijlocit asupra finanțelor publice ale multor autorități locale și regionale din întreaga UE;

| 6. | constată, de asemenea, că multe autorități locale și regionale care beneficiază de fonduri europene, cum ar fi Fondul European pentru Dezvoltare Regională (FEDR), Fondul de coeziune, Fondul Social European, Fondul European Agricol pentru Dezvoltare Rurală (FEADR) și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime (FEPAM) sunt dependente în bună măsură de aceste fonduri pentru punerea în practică cu succes a obiectivelor lor politice; |
| --- | --- |

6.

constată, de asemenea, că multe autorități locale și regionale care beneficiază de fonduri europene, cum ar fi Fondul European pentru Dezvoltare Regională (FEDR), Fondul de coeziune, Fondul Social European, Fondul European Agricol pentru Dezvoltare Rurală (FEADR) și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime (FEPAM) sunt dependente în bună măsură de aceste fonduri pentru punerea în practică cu succes a obiectivelor lor politice;

| 7. | dorește să reamintească, de asemenea, că bugetul UE nu reprezintă decât o parte nesemnificativă (de aprox. 2 %) din totalul cheltuielilor publice la nivelul Uniunii Europene, fiind insuficient pentru punerea la dispoziție a necesarului de 1 800 de miliarde de EUR pentru investițiile directe orientate către viitor, prevăzute în Strategia Europa 2020. Prin urmare, Comitetul Regiunilor consideră că este esențial ca autoritățile locale și regionale să fie implicate mai mult în noul cadru de guvernanță economică europeană și subliniază importanța participării acestora în cadrul acordurilor de parteneriat; |
| --- | --- |

7.

dorește să reamintească, de asemenea, că bugetul UE nu reprezintă decât o parte nesemnificativă (de aprox. 2 %) din totalul cheltuielilor publice la nivelul Uniunii Europene, fiind insuficient pentru punerea la dispoziție a necesarului de 1 800 de miliarde de EUR pentru investițiile directe orientate către viitor, prevăzute în Strategia Europa 2020. Prin urmare, Comitetul Regiunilor consideră că este esențial ca autoritățile locale și regionale să fie implicate mai mult în noul cadru de guvernanță economică europeană și subliniază importanța participării acestora în cadrul acordurilor de parteneriat;

| 8. | subliniază că investițiile realizate din bugetul european au efecte multiplicatoare și de levier prin cofinanțarea publică și privată de la nivel regional, local și național. În multe state membre, investițiile publice depind în bună măsură de fondurile structurale, care reprezintă peste 30 % din aceste investiții în 13 state și chiar peste 60 % în șase state membre; |
| --- | --- |

8.

subliniază că investițiile realizate din bugetul european au efecte multiplicatoare și de levier prin cofinanțarea publică și privată de la nivel regional, local și național. În multe state membre, investițiile publice depind în bună măsură de fondurile structurale, care reprezintă peste 30 % din aceste investiții în 13 state și chiar peste 60 % în șase state membre;

| 9. | constată că nu există date precise cu privire la cota pe care o suportă administrațiile locale și regionale, cu toate că se presupune că o mare parte a bugetului UE este cheltuit de autoritățile naționale, regionale și locale, de autorități publice, organizații neguvernamentale, organizații non-profit, organizații private, întreprinderi, universități și instituții de învățământ, persoane individuale etc. și că, per ansamblu, o treime din cheltuielile publice și două treimi din investițiile publice au loc la nivel regional și local; |
| --- | --- |

9.

constată că nu există date precise cu privire la cota pe care o suportă administrațiile locale și regionale, cu toate că se presupune că o mare parte a bugetului UE este cheltuit de autoritățile naționale, regionale și locale, de autorități publice, organizații neguvernamentale, organizații non-profit, organizații private, întreprinderi, universități și instituții de învățământ, persoane individuale etc. și că, per ansamblu, o treime din cheltuielile publice și două treimi din investițiile publice au loc la nivel regional și local;

| 10. | este convins de faptul că autoritățile locale și regionale joacă un rol vital și de neînlocuit în ceea ce privește punerea în practică a obiectivelor de politică europeană. Acestea participă în mod direct sau indirect, de exemplu, la:






  — | programe de ocupare a forței de muncă pentru șomeri, imigranți, femei etc.; |
| --- | --- | --- |

10.

este convins de faptul că autoritățile locale și regionale joacă un rol vital și de neînlocuit în ceea ce privește punerea în practică a obiectivelor de politică europeană. Acestea participă în mod direct sau indirect, de exemplu, la:

—

programe de ocupare a forței de muncă pentru șomeri, imigranți, femei etc.;

| — | programe de promovare a ocupării forței de muncă în rândul tinerilor; |
| --- | --- |

—

programe de promovare a ocupării forței de muncă în rândul tinerilor;

| — | integrarea socială a grupurilor vulnerabile; |
| --- | --- |

—

integrarea socială a grupurilor vulnerabile;

| — | combaterea discriminării la locul de muncă; |
| --- | --- |

—

combaterea discriminării la locul de muncă;

| — | dialogul intercultural și diseminarea culturii; |
| --- | --- |

—

dialogul intercultural și diseminarea culturii;

| — | incluziunea socială și participarea tinerilor; |
| --- | --- |

—

incluziunea socială și participarea tinerilor;

| — | promovarea participării în societate a persoanelor cu handicap |
| --- | --- |

—

promovarea participării în societate a persoanelor cu handicap

| — | susținerea sectorului audiovizual; |
| --- | --- |

—

susținerea sectorului audiovizual;

| — | protecția mediului și a biodiversității; |
| --- | --- |

—

protecția mediului și a biodiversității;

| — | punerea în aplicare a celui de-al șaptelea program-cadru pentru cercetare și dezvoltare tehnologică; |
| --- | --- |

—

punerea în aplicare a celui de-al șaptelea program-cadru pentru cercetare și dezvoltare tehnologică;

| — | programele de modernizare și diversificare a structurii economice și de creare de locuri de muncă în sectoare precum TIC, turism, energie, sănătate, mediu, cercetare etc.; |
| --- | --- |

—

programele de modernizare și diversificare a structurii economice și de creare de locuri de muncă în sectoare precum TIC, turism, energie, sănătate, mediu, cercetare etc.;

| — | promovarea inovării și a cunoștințelor; |
| --- | --- |

—

promovarea inovării și a cunoștințelor;

| — | accesul la transporturi și telecomunicații; |
| --- | --- |

—

accesul la transporturi și telecomunicații;

| — | promovarea eficienței energetice și a transporturilor publice; |
| --- | --- |

—

promovarea eficienței energetice și a transporturilor publice;

| — | energiile regenerabile; |
| --- | --- |

—

energiile regenerabile;

| — | cooperarea transfrontalieră, transnațională și interregională; |
| --- | --- |

—

cooperarea transfrontalieră, transnațională și interregională;

| — | rezolvarea problemelor specifice ale orașelor, zonelor periferice etc.; |
| --- | --- |

—

rezolvarea problemelor specifice ale orașelor, zonelor periferice etc.;

| — | crearea unor rețele transeuropene de transport; |
| --- | --- |

—

crearea unor rețele transeuropene de transport;

| — | programe de combatere a schimbărilor climatice; |
| --- | --- |

—

programe de combatere a schimbărilor climatice;

| — | îmbunătățirea competitivității sectorului agricol; |
| --- | --- |

—

îmbunătățirea competitivității sectorului agricol;

| — | îmbunătățirea calității vieții în zonele rurale; |
| --- | --- |

—

îmbunătățirea calității vieții în zonele rurale;

| — | diversificarea economiei rurale; |
| --- | --- |

—

diversificarea economiei rurale;

| — | dezvoltarea durabilă a zonelor de pescuit etc.; |
| --- | --- |

—

dezvoltarea durabilă a zonelor de pescuit etc.;

| 11. | ajunge la concluzia că autoritățile locale și regionale sunt implicate în mod direct sau indirect în gestionarea și cheltuirea a peste 75 % din bugetul UE (1); |
| --- | --- |

11.

ajunge la concluzia că autoritățile locale și regionale sunt implicate în mod direct sau indirect în gestionarea și cheltuirea a peste 75 % din bugetul UE (1);

| 12. | salută eforturile depuse de Comisia Europeană pentru a furniza informații privind entitățile care beneficiază de fonduri europene, fie direct de la Comisia Europeană, fie prin intermediul autorităților naționale și regionale, în vederea creșterii responsabilității prin mai multă transparență, dar consideră că informațiile disponibile pentru publicul larg nu sunt adecvate și sunt prea fragmentate pentru a permite o imagine de ansamblu precisă cu privire la fondurile europene cheltuite și gestionate de autoritățile locale și regionale; |
| --- | --- |

12.

salută eforturile depuse de Comisia Europeană pentru a furniza informații privind entitățile care beneficiază de fonduri europene, fie direct de la Comisia Europeană, fie prin intermediul autorităților naționale și regionale, în vederea creșterii responsabilității prin mai multă transparență, dar consideră că informațiile disponibile pentru publicul larg nu sunt adecvate și sunt prea fragmentate pentru a permite o imagine de ansamblu precisă cu privire la fondurile europene cheltuite și gestionate de autoritățile locale și regionale;

| 13. | regretă lipsa unor date statistice care să permită Comitetului Regiunilor să-și exercite rolul consultativ și solicită Comisiei Europene să pună la dispoziție, începând din 2014:






  — | date consolidate despre sumele de fonduri primite și nivelul creditelor restante (RAL (2)) pentru fiecare linie bugetară și fiecare tip de beneficiar, în special autoritățile publice subnaționale; |
| --- | --- | --- |

13.

regretă lipsa unor date statistice care să permită Comitetului Regiunilor să-și exercite rolul consultativ și solicită Comisiei Europene să pună la dispoziție, începând din 2014:

—

date consolidate despre sumele de fonduri primite și nivelul creditelor restante (RAL (2)) pentru fiecare linie bugetară și fiecare tip de beneficiar, în special autoritățile publice subnaționale;

| — | o defalcare a solicitărilor de plată a sumelor restante nu numai pentru fiecare țară, dar și pe categorie de beneficiar (autorități naționale față de autorități publice subnaționale); |
| --- | --- |

—

o defalcare a solicitărilor de plată a sumelor restante nu numai pentru fiecare țară, dar și pe categorie de beneficiar (autorități naționale față de autorități publice subnaționale);

| — | suma fondurilor colectate de autoritățile naționale/subnaționale pentru cofinanțarea proiectelor UE cu gestionare partajată; |
| --- | --- |

—

suma fondurilor colectate de autoritățile naționale/subnaționale pentru cofinanțarea proiectelor UE cu gestionare partajată;

| 14. | solicită Comisiei Europene, Parlamentului European și Consiliului European să raționalizeze și să armonizeze modul de prezentare a modificărilor aduse proiectelor de buget, pentru a facilita astfel procesul de control democratic; |
| --- | --- |

14.

solicită Comisiei Europene, Parlamentului European și Consiliului European să raționalizeze și să armonizeze modul de prezentare a modificărilor aduse proiectelor de buget, pentru a facilita astfel procesul de control democratic;

| 15. | subliniază în acest context că eficacitatea politicii europene depinde de aplicarea corectă a principiului guvernanței pe mai multe niveluri, considerat a fi unul din principiile generale aplicate fondurilor structurale (3), în sensul că fiecare nivel de guvernanță, în conformitate cu competențele sale, cooperează într-un mod eficient pentru atingerea obiectivelor politice. Autoritățile locale și regionale nu pot fi considerate a fi beneficiari în același mod ca organizațiile nonguvernamentale, organizațiile private, întreprinderile, instituțiile de învățământ etc.; |
| --- | --- |

15.

subliniază în acest context că eficacitatea politicii europene depinde de aplicarea corectă a principiului guvernanței pe mai multe niveluri, considerat a fi unul din principiile generale aplicate fondurilor structurale (3), în sensul că fiecare nivel de guvernanță, în conformitate cu competențele sale, cooperează într-un mod eficient pentru atingerea obiectivelor politice. Autoritățile locale și regionale nu pot fi considerate a fi beneficiari în același mod ca organizațiile nonguvernamentale, organizațiile private, întreprinderile, instituțiile de învățământ etc.;

| 16. | sprijină inițiativa Comisiei Europene privind Codul european de conduită în materie de parteneriat (CECP), care completează Regulamentul privind dispozițiile comune; CECP precizează și extinde parteneriatele pentru pregătirea, punerea în aplicare și evaluarea programelor și fondurilor aparținând Cadrului strategic comun; consideră că un astfel de parteneriat este cea mai bună garanție pentru o utilizare eficientă a resurselor și pentru alinierea la necesitățile regiunii sau comunității locale și regretă că Consiliul nu a inclus CECP în pachetul de negocieri, în ciuda faptului că acest cod reprezintă un instrument de gestiune important pentru perioada de programare 2014-2020; |
| --- | --- |

16.

sprijină inițiativa Comisiei Europene privind Codul european de conduită în materie de parteneriat (CECP), care completează Regulamentul privind dispozițiile comune; CECP precizează și extinde parteneriatele pentru pregătirea, punerea în aplicare și evaluarea programelor și fondurilor aparținând Cadrului strategic comun; consideră că un astfel de parteneriat este cea mai bună garanție pentru o utilizare eficientă a resurselor și pentru alinierea la necesitățile regiunii sau comunității locale și regretă că Consiliul nu a inclus CECP în pachetul de negocieri, în ciuda faptului că acest cod reprezintă un instrument de gestiune important pentru perioada de programare 2014-2020;

| 17. | solicită Comisiei să prezinte rapoarte clare cu privire la modul în care autoritățile locale și regionale au fost implicate într-un mod oportun și structurat în redactarea acordurilor de parteneriat și a programelor operaționale pentru perioada 2014-2020; |
| --- | --- |

17.

solicită Comisiei să prezinte rapoarte clare cu privire la modul în care autoritățile locale și regionale au fost implicate într-un mod oportun și structurat în redactarea acordurilor de parteneriat și a programelor operaționale pentru perioada 2014-2020;

| 18. | reiterează necesitatea de a reduce sarcina administrativă pentru autoritățile locale și regionale și insistă ca atât Comisia, cât și Consiliul și Parlamentul să țină cont de acest aspect, elaborând noi reguli pentru autoritățile locale și regionale; |
| --- | --- |

18.

reiterează necesitatea de a reduce sarcina administrativă pentru autoritățile locale și regionale și insistă ca atât Comisia, cât și Consiliul și Parlamentul să țină cont de acest aspect, elaborând noi reguli pentru autoritățile locale și regionale;

| 19. | își reiterează solicitarea ca propunerile Comisiei Europene să ia în considerare calitatea cheltuielilor publice în contabilitatea macroeconomică a Uniunii Europene și a statelor membre. Aceste propuneri ar trebui să refere în special la chestiunea separării cheltuielilor curente de investiții în calcularea deficitului de buget, pentru a se evita ca investițiile cu beneficii pe termen lung să fie calculate ca având un impact negativ; |
| --- | --- |

19.

își reiterează solicitarea ca propunerile Comisiei Europene să ia în considerare calitatea cheltuielilor publice în contabilitatea macroeconomică a Uniunii Europene și a statelor membre. Aceste propuneri ar trebui să refere în special la chestiunea separării cheltuielilor curente de investiții în calcularea deficitului de buget, pentru a se evita ca investițiile cu beneficii pe termen lung să fie calculate ca având un impact negativ;

| 20. | salută eforturile depuse de Comisia Europeană de a urmări cheltuielile referitoare la acțiunile împotriva schimbărilor climatice; |
| --- | --- |

20.

salută eforturile depuse de Comisia Europeană de a urmări cheltuielile referitoare la acțiunile împotriva schimbărilor climatice;

Cadrul financiar multianual (CFM) și autoritățile locale și regionale

| 21. | salută faptul că la 27 iunie 2013 s-a ajuns la un acord politic între Parlament, Președinția Consiliului și Comisie cu privire la cadrul financiar multianual 2014-2020; |
| --- | --- |

21.

salută faptul că la 27 iunie 2013 s-a ajuns la un acord politic între Parlament, Președinția Consiliului și Comisie cu privire la cadrul financiar multianual 2014-2020;

| 22. | este preocupat de faptul că Comisia nu dispune de o strategie adecvată de gestionare a riscurilor referitor la măsura în care politica de coeziune poate fi pusă în aplicare pe baza unor bugete anuale, în lipsa unui cadru financiar multianual; |
| --- | --- |

22.

este preocupat de faptul că Comisia nu dispune de o strategie adecvată de gestionare a riscurilor referitor la măsura în care politica de coeziune poate fi pusă în aplicare pe baza unor bugete anuale, în lipsa unui cadru financiar multianual;

| 23. | este deosebit de îngrijorat de faptul că nivelul general al viitorului CFM, așa cum a fost acesta stabilit de Consiliu, ar putea să fie insuficient pentru realizarea ambițiilor UE exprimate în Strategia Europa 2020 și în „Pactul pentru creștere economică și locuri de muncă”; |
| --- | --- |

23.

este deosebit de îngrijorat de faptul că nivelul general al viitorului CFM, așa cum a fost acesta stabilit de Consiliu, ar putea să fie insuficient pentru realizarea ambițiilor UE exprimate în Strategia Europa 2020 și în „Pactul pentru creștere economică și locuri de muncă”;

| 24. | regretă că plafonul CFM pentru creditele de angajament (960 miliarde EUR) este cu 34 de miliarde sub nivelul perioadei 2007-2013, tocmai într-o perioadă în care Europa are nevoie de mijloacele necesare pentru a depăși criza actuală într-un mod coordonat, și că acest plafon de 960 de miliarde de euro este cu 80 de miliarde sub nivelul propunerii inițiale a Comisiei; |
| --- | --- |

24.

regretă că plafonul CFM pentru creditele de angajament (960 miliarde EUR) este cu 34 de miliarde sub nivelul perioadei 2007-2013, tocmai într-o perioadă în care Europa are nevoie de mijloacele necesare pentru a depăși criza actuală într-un mod coordonat, și că acest plafon de 960 de miliarde de euro este cu 80 de miliarde sub nivelul propunerii inițiale a Comisiei;

| 25. | sprijină poziția Parlamentului European, conform căreia Regulamentul privind CFM nu poate fi adoptat din punct de vedere legal în lipsa unui acord politic privind temeiurile juridice aplicabile; |
| --- | --- |

25.

sprijină poziția Parlamentului European, conform căreia Regulamentul privind CFM nu poate fi adoptat din punct de vedere legal în lipsa unui acord politic privind temeiurile juridice aplicabile;

| 26. | regretă că nu au fost înregistrate progrese substanțiale în domeniul reformei sistemului de resurse proprii ca modalitate de a reduce contribuțiile directe ale statelor membre la bugetul UE. De aceea, îndeamnă Consiliul, Comisia și Parlamentul European să hotărască fără întârziere mandatul și componența grupului de lucru privind resursele proprii, așa cum s–a stabilit în acordul din 27 iunie, în vederea respectării termenului-limită al unei prime evaluări în 2014. Grupul de lucru ar trebui să fie constituit la momentul adoptării oficiale a Regulamentului privind CFM; |
| --- | --- |

26.

regretă că nu au fost înregistrate progrese substanțiale în domeniul reformei sistemului de resurse proprii ca modalitate de a reduce contribuțiile directe ale statelor membre la bugetul UE. De aceea, îndeamnă Consiliul, Comisia și Parlamentul European să hotărască fără întârziere mandatul și componența grupului de lucru privind resursele proprii, așa cum s–a stabilit în acordul din 27 iunie, în vederea respectării termenului-limită al unei prime evaluări în 2014. Grupul de lucru ar trebui să fie constituit la momentul adoptării oficiale a Regulamentului privind CFM;

| 27. | salută acordul obținut cu privire la sporirea flexibilității în sensul unei utilizări cuprinzătoare a plafoanelor CFM, ceea ce permite reportul automat al creditelor neutilizate dintr-un exercițiu financiar în altul, precum și cel cu privire la reexaminarea obligatorie a CFM și revizuirea CFM la sfârșitul anului 2016; |
| --- | --- |

27.

salută acordul obținut cu privire la sporirea flexibilității în sensul unei utilizări cuprinzătoare a plafoanelor CFM, ceea ce permite reportul automat al creditelor neutilizate dintr-un exercițiu financiar în altul, precum și cel cu privire la reexaminarea obligatorie a CFM și revizuirea CFM la sfârșitul anului 2016;

| 28. | reiterează opoziția sa clară și fermă față de orice formă de condiționalitate macroeconomică și consideră că opțiunea de a o aplica tuturor rubricilor bugetare, așa cum au solicitat unele state membre, nu este de dorit, în condițiile în care astfel există riscul ca acele autorități locale și regionale care nu sunt responsabile pentru nerespectarea exigențelor de către statele lor membre să fie astfel grav penalizate. Regretă că, în continuare, condiționalitatea macroeconomică este menționată la articolul 6 al proiectului de regulament al Consiliului de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020; |
| --- | --- |

28.

reiterează opoziția sa clară și fermă față de orice formă de condiționalitate macroeconomică și consideră că opțiunea de a o aplica tuturor rubricilor bugetare, așa cum au solicitat unele state membre, nu este de dorit, în condițiile în care astfel există riscul ca acele autorități locale și regionale care nu sunt responsabile pentru nerespectarea exigențelor de către statele lor membre să fie astfel grav penalizate. Regretă că, în continuare, condiționalitatea macroeconomică este menționată la articolul 6 al proiectului de regulament al Consiliului de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020;

| 29. | își reafirmă opoziția față de crearea unei rezerve de performanță, fapt care ar încuraja elaborarea unor proiecte lipsite de ambiție și ar descuraja inovarea. Regretă faptul că prezentarea politică a proiectului de buget pentru 2014 conține trimiteri la o astfel de rezervă; |
| --- | --- |

29.

își reafirmă opoziția față de crearea unei rezerve de performanță, fapt care ar încuraja elaborarea unor proiecte lipsite de ambiție și ar descuraja inovarea. Regretă faptul că prezentarea politică a proiectului de buget pentru 2014 conține trimiteri la o astfel de rezervă;

| 30. | sprijină poziția Parlamentului European, conform căreia nu se poate proceda la un vot de aprobare în legătură cu Regulamentul privind CFM decât dacă există o garanție absolută cu privire la onorarea tuturor cererilor de plăți restante pentru 2013 și, prin urmare, se așteaptă ca Consiliul să adopte o decizie formală privind proiectul de buget rectificativ nr. 2/2013 pentru suma de 7,3 miliarde EUR și insistă să se respecte angajamentul politic al Consiliului de a adopta fără întârziere un buget rectificativ suplimentar (3,9 miliarde EUR, pentru a ajunge la cele 11,3 miliarde EUR (4) solicitate); salută faptul că Comisia a decis să bazeze proiectul de buget pentru 2014 pe ipoteza că aceste două proiecte de buget rectificativ pentru 2013 vor fi adoptate; |
| --- | --- |

30.

sprijină poziția Parlamentului European, conform căreia nu se poate proceda la un vot de aprobare în legătură cu Regulamentul privind CFM decât dacă există o garanție absolută cu privire la onorarea tuturor cererilor de plăți restante pentru 2013 și, prin urmare, se așteaptă ca Consiliul să adopte o decizie formală privind proiectul de buget rectificativ nr. 2/2013 pentru suma de 7,3 miliarde EUR și insistă să se respecte angajamentul politic al Consiliului de a adopta fără întârziere un buget rectificativ suplimentar (3,9 miliarde EUR, pentru a ajunge la cele 11,3 miliarde EUR (4) solicitate); salută faptul că Comisia a decis să bazeze proiectul de buget pentru 2014 pe ipoteza că aceste două proiecte de buget rectificativ pentru 2013 vor fi adoptate;

| 31. | subliniază că va urmări cu atenție situația pentru a determina dacă demarajul lent și absorbția redusă vor avea un efect negativ asupra revizuirii CFM la jumătatea perioadei, prevăzută pentru 2016; |
| --- | --- |

31.

subliniază că va urmări cu atenție situația pentru a determina dacă demarajul lent și absorbția redusă vor avea un efect negativ asupra revizuirii CFM la jumătatea perioadei, prevăzută pentru 2016;

Deficitul structural al bugetului UE

| 32. | este îngrijorat de faptul că CFM 2014-2020 prevede un deficit structural suplimentar al bugetului UE de 52 miliarde EUR. Autoritățile locale și regionale, care depind în mare măsură de fondurile europene pentru realizarea investițiilor, consideră că aceasta reprezintă o tendință periculoasă în condițiile în care Comisia nu va fi în măsură să își onoreze la timp angajamentele din cauza lipsei creditelor de plată; CoR constată că prevederea unui astfel de deficit structural în bugetul european contravine dispozițiilor Tratatului (articolele 310 și 323 din TFUE); |
| --- | --- |

32.

este îngrijorat de faptul că CFM 2014-2020 prevede un deficit structural suplimentar al bugetului UE de 52 miliarde EUR. Autoritățile locale și regionale, care depind în mare măsură de fondurile europene pentru realizarea investițiilor, consideră că aceasta reprezintă o tendință periculoasă în condițiile în care Comisia nu va fi în măsură să își onoreze la timp angajamentele din cauza lipsei creditelor de plată; CoR constată că prevederea unui astfel de deficit structural în bugetul european contravine dispozițiilor Tratatului (articolele 310 și 323 din TFUE);

| 33. | se declară deosebit de surprins de faptul că, chiar în condițiile adoptării celor două proiecte de buget rectificativ pentru 2013, care ar adăuga un total de 11,2 miliarde EUR de credite de plată suplimentare pentru 2013, la sfârșitul anului 2013 se așteaptă un RAL de aproximativ 225 miliarde EUR (5) provenind din programe aparținând perioadei 2007-2013 și preluate în noua perioadă de finanțare, ceea ce reprezintă aproximativ 25 % din plafonul total al cadrului financiar multianual pentru 2014-2020 (908,4 miliarde EUR) și reprezentând de 1,6 ori bugetul anual al UE; |
| --- | --- |

33.

se declară deosebit de surprins de faptul că, chiar în condițiile adoptării celor două proiecte de buget rectificativ pentru 2013, care ar adăuga un total de 11,2 miliarde EUR de credite de plată suplimentare pentru 2013, la sfârșitul anului 2013 se așteaptă un RAL de aproximativ 225 miliarde EUR (5) provenind din programe aparținând perioadei 2007-2013 și preluate în noua perioadă de finanțare, ceea ce reprezintă aproximativ 25 % din plafonul total al cadrului financiar multianual pentru 2014-2020 (908,4 miliarde EUR) și reprezentând de 1,6 ori bugetul anual al UE;

| 34. | constată că nivelul acestui RAL se află în contradicție cu obiectivul politic exprimat de Parlamentul European în cadrul negocierilor, care prevede ca noua perioadă de programare să plece de la zero; avertizează că la sfârșitul lui 2020 va exista un RAL de aproximativ 277 miliarde EUR (6) și că acest deficit structural va crește de la un cadru financiar multianual la altul; |
| --- | --- |

34.

constată că nivelul acestui RAL se află în contradicție cu obiectivul politic exprimat de Parlamentul European în cadrul negocierilor, care prevede ca noua perioadă de programare să plece de la zero; avertizează că la sfârșitul lui 2020 va exista un RAL de aproximativ 277 miliarde EUR (6) și că acest deficit structural va crește de la un cadru financiar multianual la altul;

| 35. | subliniază că cele două domenii care contribuie în cea mai mare măsură la RAL sunt politica de coeziune (două treimi din total) și dezvoltarea rurală; recomandă să fie găsite soluții pentru evitarea acumulării de RAL în cursul anilor; |
| --- | --- |

35.

subliniază că cele două domenii care contribuie în cea mai mare măsură la RAL sunt politica de coeziune (două treimi din total) și dezvoltarea rurală; recomandă să fie găsite soluții pentru evitarea acumulării de RAL în cursul anilor;

| 36. | sprijină solicitarea Parlamentului European către Comisia Europeană „să prezinte (...) rapoarte lunare privind evoluția cererilor de plată ale statelor membre din fondurile structurale, Fondul de coeziune, Fondul pentru dezvoltare rurală și Fondul pentru pescuit (defalcare pe state membre și pe fonduri)”; |
| --- | --- |

36.

sprijină solicitarea Parlamentului European către Comisia Europeană „să prezinte (...) rapoarte lunare privind evoluția cererilor de plată ale statelor membre din fondurile structurale, Fondul de coeziune, Fondul pentru dezvoltare rurală și Fondul pentru pescuit (defalcare pe state membre și pe fonduri)”;

| 37. | observă că aproximativ o treime din RAL total (70,7 miliarde EUR) vor fi plătite în 2014, dar împărtășește îngrijorarea Comisiei cu privire la exercițiile financiare 2015 și 2016; constată în același timp că în 2014, fiind primul an al noului CFM, există marja de manevră necesară pentru creditele de plată în condițiile în care noile programe (în special cele care se vor desfășura prin gestionare partajată) vor demara lent; odată cu trecerea anilor, această flexibilitate va scădea; |
| --- | --- |

37.

observă că aproximativ o treime din RAL total (70,7 miliarde EUR) vor fi plătite în 2014, dar împărtășește îngrijorarea Comisiei cu privire la exercițiile financiare 2015 și 2016; constată în același timp că în 2014, fiind primul an al noului CFM, există marja de manevră necesară pentru creditele de plată în condițiile în care noile programe (în special cele care se vor desfășura prin gestionare partajată) vor demara lent; odată cu trecerea anilor, această flexibilitate va scădea;

| 38. | subliniază în acest context aspectul pozitiv al acordului privind cadrul financiar multianual (7) privind posibilitățile de flexibilitate ale CFM, precum și al așa-numitei „marje globale pentru plăți” (8); |
| --- | --- |

38.

subliniază în acest context aspectul pozitiv al acordului privind cadrul financiar multianual (7) privind posibilitățile de flexibilitate ale CFM, precum și al așa-numitei „marje globale pentru plăți” (8);

| 39. | își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că Comisia nu prevede nicio marjă pentru anul 2014, în condițiile în care nivelul de plăți a fost stabilit la 136,1 miliarde EUR, ceea ce înseamnă că Comisia nu va dispune de nicio marjă suplimentară pentru 2015 și că deficitul structural riscă să crească din nou odată cu demararea programelor în perioada 2014-2020 și cu arieratele provenind din perioada 2007-2013 (de aproximativ 155 miliarde EUR); |
| --- | --- |

39.

își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că Comisia nu prevede nicio marjă pentru anul 2014, în condițiile în care nivelul de plăți a fost stabilit la 136,1 miliarde EUR, ceea ce înseamnă că Comisia nu va dispune de nicio marjă suplimentară pentru 2015 și că deficitul structural riscă să crească din nou odată cu demararea programelor în perioada 2014-2020 și cu arieratele provenind din perioada 2007-2013 (de aproximativ 155 miliarde EUR);

| 40. | atrage atenția asupra consecințelor noii reguli „n+3” pentru dezangajările din domeniul politicii de coeziune sub aspectul acumulării RAL în următorii ani. În acest context, Comitetul Regiunilor recomandă ca, în perioada 2014-2016, să se acorde prioritate sumelor neplătite din 2007-2013 (70 miliarde EUR în fiecare an, pe o perioadă de trei ani), dat fiind că cererile de plată pentru noua perioadă de programare vor începe să se acumuleze foarte probabil în 2017-2018 (2014 + 3 ani, ținând cont de întârzierile la demararea programelor în 2014 datorate întârzierii acordului privind CFM); |
| --- | --- |

40.

atrage atenția asupra consecințelor noii reguli „n+3” pentru dezangajările din domeniul politicii de coeziune sub aspectul acumulării RAL în următorii ani. În acest context, Comitetul Regiunilor recomandă ca, în perioada 2014-2016, să se acorde prioritate sumelor neplătite din 2007-2013 (70 miliarde EUR în fiecare an, pe o perioadă de trei ani), dat fiind că cererile de plată pentru noua perioadă de programare vor începe să se acumuleze foarte probabil în 2017-2018 (2014 + 3 ani, ținând cont de întârzierile la demararea programelor în 2014 datorate întârzierii acordului privind CFM);

| 41. | consideră inacceptabilă întârzierea plăților și insistă ca termenul de plată de 60 de zile pentru programele cu gestionare partajată să fie obligatoriu și să se prevadă penalități juridice sau financiare dacă termenul nu este respectat; insistă, de asemenea, ca penalitățile (dobânzile) existente pentru programele cu gestionare centrală (cum ar fi al 7-lea Program-cadru sau viitoarele proiecte din cadrul „Orizont 2020”) să fie prevăzute și pentru alte fonduri în cazurile în care nu se respectă termenele de plată. Este vorba de o chestiune deosebit de importantă pentru autoritățile locale și regionale care așteaptă rambursările. Prin urmare, Comitetul Regiunilor speră că, odată cu noua revizuire a Regulamentului financiar al UE, se va găsi o soluție pentru această problemă; |
| --- | --- |

41.

consideră inacceptabilă întârzierea plăților și insistă ca termenul de plată de 60 de zile pentru programele cu gestionare partajată să fie obligatoriu și să se prevadă penalități juridice sau financiare dacă termenul nu este respectat; insistă, de asemenea, ca penalitățile (dobânzile) existente pentru programele cu gestionare centrală (cum ar fi al 7-lea Program-cadru sau viitoarele proiecte din cadrul „Orizont 2020”) să fie prevăzute și pentru alte fonduri în cazurile în care nu se respectă termenele de plată. Este vorba de o chestiune deosebit de importantă pentru autoritățile locale și regionale care așteaptă rambursările. Prin urmare, Comitetul Regiunilor speră că, odată cu noua revizuire a Regulamentului financiar al UE, se va găsi o soluție pentru această problemă;

| 42. | deploră proliferarea bugetelor rectificative în cursul exercițiului financiar care rezultă din estimările nerealist de reduse în ceea ce privește necesitățile de plată, impuse de Consiliu, Comisie și Parlament. Pentru 2013 au fost deja elaborate 5 proiecte de buget rectificativ, iar în 2010 au existat 10 asemenea proiecte; |
| --- | --- |

42.

deploră proliferarea bugetelor rectificative în cursul exercițiului financiar care rezultă din estimările nerealist de reduse în ceea ce privește necesitățile de plată, impuse de Consiliu, Comisie și Parlament. Pentru 2013 au fost deja elaborate 5 proiecte de buget rectificativ, iar în 2010 au existat 10 asemenea proiecte;

| 43. | solicită Comisiei, Parlamentului și Consiliului să propună soluții structurale pentru a rezolva problema deficitului bugetar structural al UE, astfel încât angajamentele financiare de care ar trebui să dispună autoritățile locale și regionale să nu mai fie amenințate de lipsa creditelor de plată a UE; |
| --- | --- |

43.

solicită Comisiei, Parlamentului și Consiliului să propună soluții structurale pentru a rezolva problema deficitului bugetar structural al UE, astfel încât angajamentele financiare de care ar trebui să dispună autoritățile locale și regionale să nu mai fie amenințate de lipsa creditelor de plată a UE;

Proiectul de buget al UE pentru 2014 – prioritățile strategice pentru autoritățile locale și regionale

Europa 2020

| 44. | reafirmă că investițiile publice la nivel subnațional au tendința de a se concentra asupra sectoare prioritare decisive pentru succesul Strategiei Europa 2020; își reiterează solicitarea de a oferi o prioritate politică mai puternică creării sinergiilor între bugetele UE, ale statelor membre, regiunilor și autorităților locale, pentru punerea în practică a priorităților convenite la nivelul UE; |
| --- | --- |

44.

reafirmă că investițiile publice la nivel subnațional au tendința de a se concentra asupra sectoare prioritare decisive pentru succesul Strategiei Europa 2020; își reiterează solicitarea de a oferi o prioritate politică mai puternică creării sinergiilor între bugetele UE, ale statelor membre, regiunilor și autorităților locale, pentru punerea în practică a priorităților convenite la nivelul UE;

| 45. | salută inițiativa Comisiei de a urmări ansamblul cheltuielilor publice destinate Strategiei Europa 2020, dar este surprins de faptul că aceasta se va baza pe cele șapte inițiative emblematice și nu pe cele cinci obiective majore (ocuparea forței de muncă, inovarea, educație, incluziunea socială și clima/energia); |
| --- | --- |

45.

salută inițiativa Comisiei de a urmări ansamblul cheltuielilor publice destinate Strategiei Europa 2020, dar este surprins de faptul că aceasta se va baza pe cele șapte inițiative emblematice și nu pe cele cinci obiective majore (ocuparea forței de muncă, inovarea, educație, incluziunea socială și clima/energia);

| 46. | regretă absența oricărei trimiteri la cele 11 obiective tematice ale Regulamentului privind dispozițiile comune asupra cărora ar trebui să se concentreze Fondul structural și de investiții european (9), care ar trebui să fie conforme cu Cadrul strategic comun (CSC) propus de Comisia Europeană la 14 martie 2012; |
| --- | --- |

46.

regretă absența oricărei trimiteri la cele 11 obiective tematice ale Regulamentului privind dispozițiile comune asupra cărora ar trebui să se concentreze Fondul structural și de investiții european (9), care ar trebui să fie conforme cu Cadrul strategic comun (CSC) propus de Comisia Europeană la 14 martie 2012;

| 47. | se exprimă din nou în favoarea unei anumite flexibilități pentru a putea ține astfel seama de specificul teritorial al regiunilor și localităților; |
| --- | --- |

47.

se exprimă din nou în favoarea unei anumite flexibilități pentru a putea ține astfel seama de specificul teritorial al regiunilor și localităților;

| 48. | regretă absența unei trimiteri la Semestrul european în cadrul prezentării politice a priorităților bugetului UE pentru 2014. Regretă, de asemenea, că Comisia a ignorat solicitarea adresată de Parlamentul European de a furniza îndeosebi date concludente și concrete privind modul în care Proiectul de buget UE pe care l-a propus poate juca un rol declanșator, catalitic, sinergic și complementar pentru investiții la nivel local, regional și național, necesare pentru realizarea priorităților convenite în cadrul Semestrului european
   (10) și, prin urmare, solicită, în conformitate cu principiul guvernanței pe mai multe niveluri, ca regiunile, în special cele care dispun de puteri legislative, să participe la Semestrul european; |
| --- | --- |

48.

regretă absența unei trimiteri la Semestrul european în cadrul prezentării politice a priorităților bugetului UE pentru 2014. Regretă, de asemenea, că Comisia a ignorat solicitarea adresată de Parlamentul European de a furniza îndeosebi date concludente și concrete privind modul în care Proiectul de buget UE pe care l-a propus poate juca un rol declanșator, catalitic, sinergic și complementar pentru investiții la nivel local, regional și național, necesare pentru realizarea priorităților convenite în cadrul Semestrului european
   (10) și, prin urmare, solicită, în conformitate cu principiul guvernanței pe mai multe niveluri, ca regiunile, în special cele care dispun de puteri legislative, să participe la Semestrul european;

Inițiativa privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor

| 49. | sprijină Inițiativa privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor și solicită ca aceasta să facă parte integrantă din viitoarele acorduri de parteneriat, subliniind că autoritățile locale și regionale trebuie să fie implicate pe deplin în punerea în practică a oricărei inițiative de ocupare a forței de muncă, având în vedere că acestea se află în poziția cea mai adecvată pentru a evalua piețele locale ale forței de muncă și programele specifice destinate tinerilor și luând în considerare că multe regiuni dispun de competențe depline în acest domeniu politic; |
| --- | --- |

49.

sprijină Inițiativa privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor și solicită ca aceasta să facă parte integrantă din viitoarele acorduri de parteneriat, subliniind că autoritățile locale și regionale trebuie să fie implicate pe deplin în punerea în practică a oricărei inițiative de ocupare a forței de muncă, având în vedere că acestea se află în poziția cea mai adecvată pentru a evalua piețele locale ale forței de muncă și programele specifice destinate tinerilor și luând în considerare că multe regiuni dispun de competențe depline în acest domeniu politic;

| 50. | regretă că această inițiativă a fost creată în paralel cu alte fonduri, în loc de a recurge la cadrul FSE pentru abordarea acestei probleme, provocând astfel o sporire a sarcinii administrative pentru beneficiari; |
| --- | --- |

50.

regretă că această inițiativă a fost creată în paralel cu alte fonduri, în loc de a recurge la cadrul FSE pentru abordarea acestei probleme, provocând astfel o sporire a sarcinii administrative pentru beneficiari;

| 51. | constată că Comisia a propus o concentrare la începutul perioadei (6 miliarde EUR) (11) pentru Inițiativa privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor pentru anii 2014-2015; propune ca o astfel de concentrare să fie însoțită de măsuri adecvate (de exemplu, măsuri de consolidare a capacității) destinate punerii rapide în aplicare, în condițiile imposibilității de a adopta proiectul de regulament privind dispozițiile comune și Regulamentul privind FSE înainte de adoptarea Regulamentului privind CFM, adică spre sfârșitul anului 2013, ceea ce va duce la o întârziere a punerii în aplicare; există, de asemenea, anumite incertitudini cu privire la modul în care statele membre și regiunile vor pune în practică inițiativa și cu privire la viteza de absorbție a fondurilor. În plus, solicită ca articolul 9f al Regulamentului privind CFM să fie modificat pentru a elimina limita explicită a rubricii bugetare privind noua Inițiativă privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor la 3 miliarde EUR. Această măsură este necesară pentru a evita orice amânare pe după 2016 a unor programe esențiale pentru coeziune, cum ar fi programele de cooperare transfrontalieră sau anumite părți ale facilității Conectarea Europei; |
| --- | --- |

51.

constată că Comisia a propus o concentrare la începutul perioadei (6 miliarde EUR) (11) pentru Inițiativa privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor pentru anii 2014-2015; propune ca o astfel de concentrare să fie însoțită de măsuri adecvate (de exemplu, măsuri de consolidare a capacității) destinate punerii rapide în aplicare, în condițiile imposibilității de a adopta proiectul de regulament privind dispozițiile comune și Regulamentul privind FSE înainte de adoptarea Regulamentului privind CFM, adică spre sfârșitul anului 2013, ceea ce va duce la o întârziere a punerii în aplicare; există, de asemenea, anumite incertitudini cu privire la modul în care statele membre și regiunile vor pune în practică inițiativa și cu privire la viteza de absorbție a fondurilor. În plus, solicită ca articolul 9f al Regulamentului privind CFM să fie modificat pentru a elimina limita explicită a rubricii bugetare privind noua Inițiativă privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor la 3 miliarde EUR. Această măsură este necesară pentru a evita orice amânare pe după 2016 a unor programe esențiale pentru coeziune, cum ar fi programele de cooperare transfrontalieră sau anumite părți ale facilității Conectarea Europei;

Programe esențiale afectate de reducerile bugetare

| 52. | este deosebit de îngrijorat de reducerile bugetare aplicate mai multor rubrici bugetare esențiale pentru realizarea de investiții pe termen lung necesare pentru redresarea economică rapidă, mai ales în domeniul politicii de coeziune, dezvoltării rurale, COSME sau Orizont 2020; |
| --- | --- |

52.

este deosebit de îngrijorat de reducerile bugetare aplicate mai multor rubrici bugetare esențiale pentru realizarea de investiții pe termen lung necesare pentru redresarea economică rapidă, mai ales în domeniul politicii de coeziune, dezvoltării rurale, COSME sau Orizont 2020;

| 53. | solicită, în conformitate cu articolul 9f din proiectul de regulament al Consiliului privind CFM din 27 iunie 2013 o creștere în continuare a concentrării la începutul perioadei (2014-2015) a creditelor de angajament până la 200 milioane EUR pentru Orizont 2020, 150 milioane EUR pentru Erasmus și 50 milioane EUR pentru COSME; |
| --- | --- |

53.

solicită, în conformitate cu articolul 9f din proiectul de regulament al Consiliului privind CFM din 27 iunie 2013 o creștere în continuare a concentrării la începutul perioadei (2014-2015) a creditelor de angajament până la 200 milioane EUR pentru Orizont 2020, 150 milioane EUR pentru Erasmus și 50 milioane EUR pentru COSME;

| 54. | nu este surprins de nivelul modest al creditelor de angajament pentru 2014 în domeniul coeziunii, luând în considerare întârzierile preconizate (12) în ceea ce privește punerea în aplicare a acordurilor de parteneriat și a programelor operaționale, dar invită statele membre să se concentreze asupra programelor operaționale în vederea activării fondului deja din anul 2014; |
| --- | --- |

54.

nu este surprins de nivelul modest al creditelor de angajament pentru 2014 în domeniul coeziunii, luând în considerare întârzierile preconizate (12) în ceea ce privește punerea în aplicare a acordurilor de parteneriat și a programelor operaționale, dar invită statele membre să se concentreze asupra programelor operaționale în vederea activării fondului deja din anul 2014;

| 55. | regretă suprimarea liniei bugetare „Erasmus pentru aleșii locali și regionali” din rubrica bugetară 1b (linia bugetară 13 03 77 11) și solicită continuarea acesteia pe baza experienței CoR cu această inițiativă; |
| --- | --- |

55.

regretă suprimarea liniei bugetare „Erasmus pentru aleșii locali și regionali” din rubrica bugetară 1b (linia bugetară 13 03 77 11) și solicită continuarea acesteia pe baza experienței CoR cu această inițiativă;

| 56. | salută creșterea cu 10,3 % față de 2013 a creditelor de angajament pentru programul Life+, dar nu înțelege reducerea cu 1,1 % a creditelor de plată; |
| --- | --- |

56.

salută creșterea cu 10,3 % față de 2013 a creditelor de angajament pentru programul Life+, dar nu înțelege reducerea cu 1,1 % a creditelor de plată;

| 57. | salută trecerea FEPAM de la gestionarea directă la gestionarea partajată, cu toate că aceasta implică un nivel mai scăzut al plăților la începutul perioadei de finanțare; |
| --- | --- |

57.

salută trecerea FEPAM de la gestionarea directă la gestionarea partajată, cu toate că aceasta implică un nivel mai scăzut al plăților la începutul perioadei de finanțare;

| 58. | salută dispozițiile de la articolul 8 din proiectul de regulament al Consiliului privind CFM, care prevăd că, în cazul adoptării după 1 ianuarie 2014 a unor noi norme sau programe în gestiune partajată, cadrul financiar se revizuiește în vederea transferării pentru exercițiile următoare, peste plafoanele corespunzătoare pentru cheltuieli, a alocărilor neutilizate în 2014. |
| --- | --- |

58.

salută dispozițiile de la articolul 8 din proiectul de regulament al Consiliului privind CFM, care prevăd că, în cazul adoptării după 1 ianuarie 2014 a unor noi norme sau programe în gestiune partajată, cadrul financiar se revizuiește în vederea transferării pentru exercițiile următoare, peste plafoanele corespunzătoare pentru cheltuieli, a alocărilor neutilizate în 2014.

Flexibilitate bugetară

| 59. | salută faptul că a fost prevăzut un transfer de 351,9 milioane EUR de la primul către cel de-al doilea pilon al politicii agricole comune (PAC) și își reafirmă opoziția fermă față de transferurile în alte direcții; |
| --- | --- |

59.

salută faptul că a fost prevăzut un transfer de 351,9 milioane EUR de la primul către cel de-al doilea pilon al politicii agricole comune (PAC) și își reafirmă opoziția fermă față de transferurile în alte direcții;

| 60. | constată că nici concluziile Consiliului European din 7-8 februarie 2013, nici proiectul de regulament al Consiliului privind CFM din 27 iunie 2013 nu prevăd un subplafon pentru politica de coeziune; aceasta a fost, în schimb, transformată în subrubrică. În baza acestora, Comitetul contestă trimiterile numeroase la acest subplafon în prezentarea proiectului de buget pentru 2014 (13) și, prin urmare, pledează pentru un transfer al creditelor de angajament/de plată în interiorul rubricii 1, acolo unde este cazul; |
| --- | --- |

60.

constată că nici concluziile Consiliului European din 7-8 februarie 2013, nici proiectul de regulament al Consiliului privind CFM din 27 iunie 2013 nu prevăd un subplafon pentru politica de coeziune; aceasta a fost, în schimb, transformată în subrubrică. În baza acestora, Comitetul contestă trimiterile numeroase la acest subplafon în prezentarea proiectului de buget pentru 2014 (13) și, prin urmare, pledează pentru un transfer al creditelor de angajament/de plată în interiorul rubricii 1, acolo unde este cazul;

| 61. | salută „marja globală pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă” care va fi instituită cu marje disponibile sub plafoanele CFM pentru creditele de angajament pentru anii 2014-2017; consideră că aceste credite de angajament pot fi utilizate și peste nivelul plafoanelor pentru anii 2016-2020 (14) și propune ca această flexibilitate suplimentară să fie utilizată pentru rubrica 1b. |
| --- | --- |

61.

salută „marja globală pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă” care va fi instituită cu marje disponibile sub plafoanele CFM pentru creditele de angajament pentru anii 2014-2017; consideră că aceste credite de angajament pot fi utilizate și peste nivelul plafoanelor pentru anii 2016-2020 (14) și propune ca această flexibilitate suplimentară să fie utilizată pentru rubrica 1b.

Bruxelles, 8 octombrie 2013

Președintele Comitetului Regiunilor

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  Acest calcul se bazează pe angajamentele prevăzute în bugetul inițial pentru 2013 și se referă la următoarele capitole bugetare majore: Fondul social european, sprijinul pentru agricultură, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală, rețeaua transeuropeană de transport, Life+, programele de cercetare, Fondul european pentru pescuit, Fondul european de dezvoltare regională, Fondul de coeziune, Instrumentul de asistență pentru preaderare, programul de învățare pe tot parcursul vieții, cultură, Tineretul în acțiune, Media 2007, Instrumentul european de vecinătate și parteneriat.

1

(2)  RAL: „reste à liquider” (expresie franceză folosită ca atare și în alte limbi), solicitări de plată a sumelor restante. diferența dintre nivelul de angajamente și nivelul plăților aferente pentru fiecare an reprezintă RAL pentru anul respectiv.

2

(3)  Propunere modificată de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, care fac obiectul cadrului strategic comun, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european și Fondul de coeziune și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006

3

{SEC(2011) 1141 final} {SEC(2011) 1142 final}.

(4)  O cifră contradictorie de 16,2 miliarde EUR a fost menționată de Comisia Europeană în legătură cu plățile restante la sfârșitul anului 2012, dar, între timp, Comisia face referire la această nouă sumă pentru 2013. Suma de 11,2 miliarde EUR se referă la ansamblul rubricilor bugetare, din care 9 miliarde EUR aparțin rubricii 1b (politica de coeziune).

4

(5)  Comisia Europeană, raport de estimare a veniturilor și cheltuielilor ale Comisiei Europene pentru exercițiul financiar 2014 (pregătirea proiectului de buget pentru 2014), SEC(2013)370, iunie 2013, anexa III – prezentarea solicitărilor de plată, p. 86

5

(6)  277 miliarde EUR (Formula din 2007-2013 și perioade anterioare, a căror scadență este prevăzută în perioada 2014-2020)

6

(7)  Proiect de regulament al Consiliului de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020, 27 iunie 2013, articolul 3A

7

(8)  „Marja globală pentru plăți” prevede că, începând cu 2015, Comisia va ajusta anual plafonul de plăți, care va crește cu suma care corespunde diferenței dintre plățile efectuate și plafonul de plăți prevăzut în CFM pentru anul n-1 (de ex. pentru 2014).

8

(9)  Lambert van Nistelrooij/Constanze Angela Krehl – Proiect de raport privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor dispoziții comune (...), adoptat de Comisia Parlamentului European la 10 iulie, articolul 9: Obiective tematice: (1) consolidarea cercetării, a dezvoltării tehnologice, a inovării, (2) îmbunătățirea accesului și a utilizării și creșterea calității tehnologiilor informației și comunicațiilor, (3) îmbunătățirea competitivității întreprinderilor mici și mijlocii, a sectorului agricol și a sectorului pescuitului și acvaculturii, (4) sprijinirea tranziției către o economie cu emisii scăzute de dioxid de carbon în toate sectoarele, (5) promovarea adaptării la schimbările climatice, a prevenirii și a gestionării riscurilor, (6) conservarea și protecția mediului și promovarea utilizării eficiente a resurselor, (7) eliminarea blocajelor din cadrul infrastructurilor rețelelor majore și completarea verigilor lipsă, (8) promovarea locurilor de muncă sustenabile și de calitate și sprijinirea mobilității forței de muncă, (9) promovarea incluziunii sociale, combaterea sărăciei și a oricărei discriminări, (10) investițiile în educație, formare și formare profesională pentru competențe și învățare pe toată durata vieții, (11) consolidarea capacității instituționale a autorităților publice și a părților interesate și o administrație publică eficientă.

9

(10)  Rezoluția Parlamentului European din 13 martie 2013 referitoare la orientările generale pentru pregătirea bugetului 2014, secțiunea III – Comisia, punctul 22.

10

(11)  Concentrarea la începutul perioadei a sumei de 2,143 miliarde EUR ca alocare specifică complementară în baza acordului din 27 iunie 2013 între PE și Consiliu privind CFM (articolul 9f) și a sumei de 3 miliarde EUR care provin din bugetul FSE

11

(12)  În 2006, Regulamentul general a fost publicat în Jurnalul Oficial la sfârșitul lui iulie, pe când, de această dată, publicarea nu este așteptată înainte de noiembrie-decembrie, ceea ce înseamnă o întârziere de 5 sau 6 luni în comparație cu perioada de finanțare anterioară (care a demarat, la rândul ei, cu o întârziere considerabilă).

12

(13)  Singurele subplafoane stabilite sunt cele pentru cheltuieli de piață și plăți directe, la rubrica 2, respectiv cheltuieli administrative, la rubrica 5.

13

(14)  A se vedea articolul 9g din proiectul de regulament al Consiliului privind CFM

14

---

| 5.12.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 356/23 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 356/23

---

Aviz — Perspectiva autorităților locale și regionale privind petrolul și gazele de șist sau din alte formațiuni compacte (hidrocarburi neconvenționale)

2013/C 356/05

COMITETUL REGIUNILOR

| — | este de acord cu comisarul european pentru mediu, potrivit căruia studiile efectuate până în prezent arată că există un număr de incertitudini sau lacune în legislația actuală a UE; subliniază faptul că abordarea riscurilor de sănătate și de mediu va fi de o importanță capitală dacă sectorul își propune să obțină acceptare publică și invită CE să prezinte un cadru de gestionare a riscurilor și de eliminare a deficiențelor din reglementările relevante ale UE; |
| --- | --- |

—

este de acord cu comisarul european pentru mediu, potrivit căruia studiile efectuate până în prezent arată că există un număr de incertitudini sau lacune în legislația actuală a UE; subliniază faptul că abordarea riscurilor de sănătate și de mediu va fi de o importanță capitală dacă sectorul își propune să obțină acceptare publică și invită CE să prezinte un cadru de gestionare a riscurilor și de eliminare a deficiențelor din reglementările relevante ale UE;

| — | CoR solicită să fie respectate deciziile luate de către autoritățile locale și regionale pentru a interzice, a limita și a controla evoluțiile și activitățile legate de exploatarea hidrocarburilor. Autoritățile locale și regionale ar trebui să aibă dreptul de a exclude zonele sensibile (de exemplu, zonele de protecție a apelor potabile, satele, terenurile arabile etc.) de la eventuale activități legate de hidrocarburile neconvenționale; |
| --- | --- |

—

CoR solicită să fie respectate deciziile luate de către autoritățile locale și regionale pentru a interzice, a limita și a controla evoluțiile și activitățile legate de exploatarea hidrocarburilor. Autoritățile locale și regionale ar trebui să aibă dreptul de a exclude zonele sensibile (de exemplu, zonele de protecție a apelor potabile, satele, terenurile arabile etc.) de la eventuale activități legate de hidrocarburile neconvenționale;

| — | subliniază importanța fundamentală a principiului transparenței și a participării segmentelor de populație vizate, precum și a autorităților locale și regionale la luarea deciziilor în acest domeniu sensibil; de asemenea, își exprimă îngrijorarea față de faptul că, până în prezent, aceste principii nu sunt suficient respectate în toate statele membre; |
| --- | --- |

—

subliniază importanța fundamentală a principiului transparenței și a participării segmentelor de populație vizate, precum și a autorităților locale și regionale la luarea deciziilor în acest domeniu sensibil; de asemenea, își exprimă îngrijorarea față de faptul că, până în prezent, aceste principii nu sunt suficient respectate în toate statele membre;

| — | CoR sprijină propunerea ca hidrocarburile neconvenționale să fie incluse în anexa I a directivei revizuite, astfel încât proiectele relevante să fie sistematic supuse EIA și invită Comisia să analizeze stabilirea unor norme de mediu comune pentru explorarea și extracția de hidrocarburi neconvenționale pe teritoriul UE, pentru a facilita evaluări ale impactului asupra mediului coerente și ușor de înțeles. |
| --- | --- |

—

CoR sprijină propunerea ca hidrocarburile neconvenționale să fie incluse în anexa I a directivei revizuite, astfel încât proiectele relevante să fie sistematic supuse EIA și invită Comisia să analizeze stabilirea unor norme de mediu comune pentru explorarea și extracția de hidrocarburi neconvenționale pe teritoriul UE, pentru a facilita evaluări ale impactului asupra mediului coerente și ușor de înțeles.

| Raportor | dl Brian MEANEY (IE-AE), membru al Consiliului comitatului Clare și al Autorității Regionale Mid-West |
| --- | --- |
| Document de referință | Aviz din proprie inițiativă |

Raportor

dl Brian MEANEY (IE-AE), membru al Consiliului comitatului Clare și al Autorității Regionale Mid-West

Document de referință

Aviz din proprie inițiativă

I.   RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL REGIUNILOR

| 1. | recunoaște că Europa are nevoie de surse de energie accesibile, sigure, durabile, competitive la nivel global și neutre din punct de vedere al emisiilor de dioxid de carbon. Aceasta reprezintă o provocare majoră pentru Uniunea Europeană și a condus la necesitatea ca statele membre să caute orice alternativă care prezintă interes semnificativ din perspectiva hidrocarburilor neconvenționale. Acest interes s-a dezvoltat, până în prezent în contextul unui cadru de reglementare care prezintă diferențe și este necoordonat pe teritoriul UE; totuși, reamintește că hidrocarburile neconvenționale nu sunt durabile, nici din perspectiva schimbărilor climatice și nici în ceea ce privește aprovizionarea cu energie pe termen lung, prezentând și riscuri majore; |
| --- | --- |

1.

recunoaște că Europa are nevoie de surse de energie accesibile, sigure, durabile, competitive la nivel global și neutre din punct de vedere al emisiilor de dioxid de carbon. Aceasta reprezintă o provocare majoră pentru Uniunea Europeană și a condus la necesitatea ca statele membre să caute orice alternativă care prezintă interes semnificativ din perspectiva hidrocarburilor neconvenționale. Acest interes s-a dezvoltat, până în prezent în contextul unui cadru de reglementare care prezintă diferențe și este necoordonat pe teritoriul UE; totuși, reamintește că hidrocarburile neconvenționale nu sunt durabile, nici din perspectiva schimbărilor climatice și nici în ceea ce privește aprovizionarea cu energie pe termen lung, prezentând și riscuri majore;

| 2. | recunoaște riscurile semnificative în materie de mediu și de sănătate generate în procesul de fracturare hidraulică cu volum mare de apă combinată cu nisip și aditivi (exploatarea hidrocarburilor neconvenționale), utilizat pentru a avea acces la zăcământ; |
| --- | --- |

2.

recunoaște riscurile semnificative în materie de mediu și de sănătate generate în procesul de fracturare hidraulică cu volum mare de apă combinată cu nisip și aditivi (exploatarea hidrocarburilor neconvenționale), utilizat pentru a avea acces la zăcământ;

| 3. | subliniază necesitatea ca Comisia Europeană să dea un răspuns politic puternic și totodată îi solicită Comisiei Europene să ceară statelor membre să furnizeze autorităților regionale și locale competente resursele pentru a-și îndeplini corect rolul și responsabilitățile de reglementare și de supraveghere care le revin, mai ales pe plan social, ecologic și al bunei gestionări a ansamblului resurselor naturale, în cadrul diverselor competențe ale autorităților regionale și locale din întreaga UE; |
| --- | --- |

3.

subliniază necesitatea ca Comisia Europeană să dea un răspuns politic puternic și totodată îi solicită Comisiei Europene să ceară statelor membre să furnizeze autorităților regionale și locale competente resursele pentru a-și îndeplini corect rolul și responsabilitățile de reglementare și de supraveghere care le revin, mai ales pe plan social, ecologic și al bunei gestionări a ansamblului resurselor naturale, în cadrul diverselor competențe ale autorităților regionale și locale din întreaga UE;

| 4. | subliniază că trebuie avută în vedere în mod clar posibilitatea tranziției în proporție de 100 % la surse regenerabile de energie, iar atenția și mijloacele necesare pentru tranziția energetică nu trebuie deviate către surse de energie neconvenționale sau de altă natură. Recunoaște rolul pe care pot să-l aibă hidrocarburile neconvenționale în etapa de trecere de la energia din combustibili fosili la energia din surse regenerabile; |
| --- | --- |

4.

subliniază că trebuie avută în vedere în mod clar posibilitatea tranziției în proporție de 100 % la surse regenerabile de energie, iar atenția și mijloacele necesare pentru tranziția energetică nu trebuie deviate către surse de energie neconvenționale sau de altă natură. Recunoaște rolul pe care pot să-l aibă hidrocarburile neconvenționale în etapa de trecere de la energia din combustibili fosili la energia din surse regenerabile;

A.   
  Principii generale

| 5. | în aplicarea Tratatului de la Lisabona (2009, articolul 194), fiecare stat membru are dreptul de a stabili condițiile de exploatare a propriilor resurse energetice și dreptul de a alege diferite surse de energie și structura generală a aprovizionării sale cu energie. Prin urmare, pozițiile referitoare la gazele de șist diferă considerabil în UE. CoR solicită ca responsabilitățile, competențele, opiniile și punctele de vedere ale autorităților locale și regionale să fie recunoscute, respectate și luate în considerare de toți cei implicați și în special de Comisia Europeană, la elaborarea propunerilor, pentru a permite extragerea în condiții de siguranță și securitate a hidrocarburilor neconvenționale, securitate și respectare a resurselor naturale locale; |
| --- | --- |

5.

în aplicarea Tratatului de la Lisabona (2009, articolul 194), fiecare stat membru are dreptul de a stabili condițiile de exploatare a propriilor resurse energetice și dreptul de a alege diferite surse de energie și structura generală a aprovizionării sale cu energie. Prin urmare, pozițiile referitoare la gazele de șist diferă considerabil în UE. CoR solicită ca responsabilitățile, competențele, opiniile și punctele de vedere ale autorităților locale și regionale să fie recunoscute, respectate și luate în considerare de toți cei implicați și în special de Comisia Europeană, la elaborarea propunerilor, pentru a permite extragerea în condiții de siguranță și securitate a hidrocarburilor neconvenționale, securitate și respectare a resurselor naturale locale;

| 6. | ținând seama de competența autorităților locale și regionale, cunoașterea locală specifică și constrângerile legate de resurse, luând în considerare de asemenea efectele și riscurile, multiple și substanțiale, ale extracției de hidrocarburi neconvenționale, CoR solicită să fie respectate deciziile luate de către autoritățile locale și regionale pentru a interzice, a limita și a controla evoluțiile și activitățile legate de exploatarea hidrocarburilor. Subliniază faptul că autoritățile locale și regionale ar trebui să aibă dreptul de a exclude zonele sensibile (de exemplu, zonele de protecție a apelor potabile, satele, terenurile arabile etc.) de la eventuale activități legate de hidrocarburile neconvenționale sau de a le interzice atunci când ele nu mai permit autorităților respective să-și îndeplinească obiectivele de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră. Mai mult, autonomia autorităților locale și regionale ar trebui să fie consolidată în privința deciziei de interzicere a licențelor de exploatare a hidrocarburilor neconvenționale pe teritoriul lor; în acest context, reamintește interdicția de exploatare a hidrocarburilor neconvenționale, în vigoare, de exemplu, în Bulgaria, Franța, Luxemburg, cantonul elvețian Fribourg sau regiunea Cantabria din Spania; |
| --- | --- |

6.

ținând seama de competența autorităților locale și regionale, cunoașterea locală specifică și constrângerile legate de resurse, luând în considerare de asemenea efectele și riscurile, multiple și substanțiale, ale extracției de hidrocarburi neconvenționale, CoR solicită să fie respectate deciziile luate de către autoritățile locale și regionale pentru a interzice, a limita și a controla evoluțiile și activitățile legate de exploatarea hidrocarburilor. Subliniază faptul că autoritățile locale și regionale ar trebui să aibă dreptul de a exclude zonele sensibile (de exemplu, zonele de protecție a apelor potabile, satele, terenurile arabile etc.) de la eventuale activități legate de hidrocarburile neconvenționale sau de a le interzice atunci când ele nu mai permit autorităților respective să-și îndeplinească obiectivele de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră. Mai mult, autonomia autorităților locale și regionale ar trebui să fie consolidată în privința deciziei de interzicere a licențelor de exploatare a hidrocarburilor neconvenționale pe teritoriul lor; în acest context, reamintește interdicția de exploatare a hidrocarburilor neconvenționale, în vigoare, de exemplu, în Bulgaria, Franța, Luxemburg, cantonul elvețian Fribourg sau regiunea Cantabria din Spania;

| 7. | este de acord cu Parlamentul European, potrivit căruia orientările asumate în mod voluntar în cadrul sectorului, prin care se cere întreprinderilor să abordeze impactul social și de mediu negativ al activităților industriilor extractive (de exemplu, inițiativa „Global Reporting”, inițiativa ONU „Global Compact” și orientările OCDE pentru întreprinderile multinaționale), sunt insuficiente pentru a atenua impactul negativ al extracției; |
| --- | --- |

7.

este de acord cu Parlamentul European, potrivit căruia orientările asumate în mod voluntar în cadrul sectorului, prin care se cere întreprinderilor să abordeze impactul social și de mediu negativ al activităților industriilor extractive (de exemplu, inițiativa „Global Reporting”, inițiativa ONU „Global Compact” și orientările OCDE pentru întreprinderile multinaționale), sunt insuficiente pentru a atenua impactul negativ al extracției;

| 8. | este de acord cu comisarul european pentru mediu, potrivit căruia studiile efectuate până în prezent arată că există un număr de incertitudini sau lacune în legislația actuală a UE; subliniază faptul că abordarea riscurilor de sănătate și de mediu va fi de o importanță capitală dacă sectorul își propune să obțină acceptare publică și invită CE să prezinte un cadru de gestionare a riscurilor și de eliminare a deficiențelor din reglementările relevante ale UE; |
| --- | --- |

8.

este de acord cu comisarul european pentru mediu, potrivit căruia studiile efectuate până în prezent arată că există un număr de incertitudini sau lacune în legislația actuală a UE; subliniază faptul că abordarea riscurilor de sănătate și de mediu va fi de o importanță capitală dacă sectorul își propune să obțină acceptare publică și invită CE să prezinte un cadru de gestionare a riscurilor și de eliminare a deficiențelor din reglementările relevante ale UE;

| 9. | solicită Comisiei să reflecteze la posibilitatea de a cere statelor membre să limiteze exploatarea hidrocarburilor neconvenționale până când sunt remediate lacunele de reglementare din directivele UE relevante; |
| --- | --- |

9.

solicită Comisiei să reflecteze la posibilitatea de a cere statelor membre să limiteze exploatarea hidrocarburilor neconvenționale până când sunt remediate lacunele de reglementare din directivele UE relevante;

| 10. | fără a aduce atingere drepturilor statelor membre privind exploatarea resurselor lor energetice, orice evoluție legată de exploatarea hidrocarburilor neconvenționale ar trebui să asigure condiții de concurență echitabile în întreaga Uniune, în deplină conformitate cu legislația europeană relevantă pentru protejarea mediului înconjurător și a sănătății publice. solicită un cadru de reglementare al UE clar și obligatoriu din punct de vedere juridic, de preferință sub forma unei directive privind explorarea și extracția de hidrocarburi neconvenționale, pentru a oferi o garanție adecvată împotriva riscurilor pentru mediu și sănătatea umană ca urmare a activităților de extracție a gazelor de șist; |
| --- | --- |

10.

fără a aduce atingere drepturilor statelor membre privind exploatarea resurselor lor energetice, orice evoluție legată de exploatarea hidrocarburilor neconvenționale ar trebui să asigure condiții de concurență echitabile în întreaga Uniune, în deplină conformitate cu legislația europeană relevantă pentru protejarea mediului înconjurător și a sănătății publice. solicită un cadru de reglementare al UE clar și obligatoriu din punct de vedere juridic, de preferință sub forma unei directive privind explorarea și extracția de hidrocarburi neconvenționale, pentru a oferi o garanție adecvată împotriva riscurilor pentru mediu și sănătatea umană ca urmare a activităților de extracție a gazelor de șist;

| 11. | consideră că în întreaga UE ar trebui să fie pus în aplicare în mod coerent principiul precauției în politica de mediu, iar evaluarea impactului de mediu ar trebui să fie obligatorie, indiferent de scara la care se explorează și se exploatează hidrocarburile neconvenționale, luând în considerare interesele economice și necesitatea de a asigura atât securitatea aprovizionării cu energie, cât și sprijin pentru dezvoltarea durabilă; |
| --- | --- |

11.

consideră că în întreaga UE ar trebui să fie pus în aplicare în mod coerent principiul precauției în politica de mediu, iar evaluarea impactului de mediu ar trebui să fie obligatorie, indiferent de scara la care se explorează și se exploatează hidrocarburile neconvenționale, luând în considerare interesele economice și necesitatea de a asigura atât securitatea aprovizionării cu energie, cât și sprijin pentru dezvoltarea durabilă;

| 12. | insistă asupra efectuării obligatorii a unei analize a ciclului de viață pentru fiecare proiect individual de exploatare a hidrocarburilor neconvenționale înainte de autorizarea exploatării, aceasta trebuind să fie piatra de temelie a unei noi directive privind explorarea și exploatarea hidrocarburilor neconvenționale în UE; |
| --- | --- |

12.

insistă asupra efectuării obligatorii a unei analize a ciclului de viață pentru fiecare proiect individual de exploatare a hidrocarburilor neconvenționale înainte de autorizarea exploatării, aceasta trebuind să fie piatra de temelie a unei noi directive privind explorarea și exploatarea hidrocarburilor neconvenționale în UE;

| 13. | subliniază importanța fundamentală a principiului transparenței și a participării segmentelor de populație vizate, precum și a autorităților locale și regionale la luarea deciziilor în acest domeniu sensibil; de asemenea, își exprimă îngrijorarea față de faptul că, până în prezent, aceste principii nu sunt suficient respectate în toate statele membre; |
| --- | --- |

13.

subliniază importanța fundamentală a principiului transparenței și a participării segmentelor de populație vizate, precum și a autorităților locale și regionale la luarea deciziilor în acest domeniu sensibil; de asemenea, își exprimă îngrijorarea față de faptul că, până în prezent, aceste principii nu sunt suficient respectate în toate statele membre;

B.   
  Concepte generale

| 14. | constatând că progresele tehnologice recente au stimulat o extracție de gaze neconvenționale rapidă, la scară comercială în anumite părți ale lumii, în special în SUA, unde gazele de șist au fost etichetate ca „schimbătoare de macaz”, CoR este totodată conștient de limitele tehnice și economice ale exploatării acestor gaze în UE. Se conștientizează tot mai mult faptul ca poate fi puțin probabil ca Europa să cunoască un boom ca acela din Statele Unite (1). Resursele europene de gaze neconvenționale sunt considerate ca putând, în cel mai bun caz, să compenseze scăderea producției de gaze convenționale, fiind limitate în parte de o geologie diferită (2), de legislație și de densitatea mai mare a populației. Recunoaște că încă este nevoie de o evaluare semnificativă în acest domeniu; |
| --- | --- |

14.

constatând că progresele tehnologice recente au stimulat o extracție de gaze neconvenționale rapidă, la scară comercială în anumite părți ale lumii, în special în SUA, unde gazele de șist au fost etichetate ca „schimbătoare de macaz”, CoR este totodată conștient de limitele tehnice și economice ale exploatării acestor gaze în UE. Se conștientizează tot mai mult faptul ca poate fi puțin probabil ca Europa să cunoască un boom ca acela din Statele Unite (1). Resursele europene de gaze neconvenționale sunt considerate ca putând, în cel mai bun caz, să compenseze scăderea producției de gaze convenționale, fiind limitate în parte de o geologie diferită (2), de legislație și de densitatea mai mare a populației. Recunoaște că încă este nevoie de o evaluare semnificativă în acest domeniu;

| 15. | constată, de asemenea, că puțurile de hidrocarburi neconvenționale seacă mult mai repede decât cele obișnuite, ceea ce necesită un număr mult mai mare de foraje și creșterea în consecință a costurilor de producție. Totuși, observă că extracția hidrocarburilor prin metode neconvenționale are loc cu ajutorul unor tehnici moderne, de exemplu forarea orizontală și careurile cu mai multe guri de puț (unde sunt forate mai multe puțuri în careul aceleiași sonde), ceea ce poate reduce efectele asupra mediului și a zonei; |
| --- | --- |

15.

constată, de asemenea, că puțurile de hidrocarburi neconvenționale seacă mult mai repede decât cele obișnuite, ceea ce necesită un număr mult mai mare de foraje și creșterea în consecință a costurilor de producție. Totuși, observă că extracția hidrocarburilor prin metode neconvenționale are loc cu ajutorul unor tehnici moderne, de exemplu forarea orizontală și careurile cu mai multe guri de puț (unde sunt forate mai multe puțuri în careul aceleiași sonde), ceea ce poate reduce efectele asupra mediului și a zonei;

| 16. | la prețurile actuale ale gazelor, CoR consideră că potențialul de gaze de șist este prea mic pentru a avea un impact substanțial asupra situației aprovizionării europene cu gaze. Chiar și o dezvoltare accelerată a exploatării gazelor de șist în Europa ar putea contribui la aprovizionarea cu gaze din Europa doar cu un procentaj de o singură cifră în cel mai bun caz. Acest lucru nu va inversa tendința continuă de scădere a producției interne și creșterea dependenței de importuri (3). Recunoaște că este nevoie de evaluări suplimentare în acest domeniu; |
| --- | --- |

16.

la prețurile actuale ale gazelor, CoR consideră că potențialul de gaze de șist este prea mic pentru a avea un impact substanțial asupra situației aprovizionării europene cu gaze. Chiar și o dezvoltare accelerată a exploatării gazelor de șist în Europa ar putea contribui la aprovizionarea cu gaze din Europa doar cu un procentaj de o singură cifră în cel mai bun caz. Acest lucru nu va inversa tendința continuă de scădere a producției interne și creșterea dependenței de importuri (3). Recunoaște că este nevoie de evaluări suplimentare în acest domeniu;

| 17. | este conștient de faptul că reglementarea laxă ar fi fost una dintre condițiile prealabile pentru viabilitatea economică a gazelor de șist, deoarece excluderea extracției gazelor de șist din domeniul de aplicare a unui număr de acte legislative de protecție a mediului a fost una dintre forțele motrice ale boom-ului gazelor de șist în SUA; de exemplu compoziția exactă a aditivilor de fracturare este protejată de legea brevetelor și nu este necesar să fie dezvăluită; prin urmare, subliniază cu tărie că pentru autorizarea unor astfel de proiecte în Uniunea Europeană trebuie neapărat să se solicite declararea tuturor componentelor chimice și a proporției lor în fluidele de fracturare; |
| --- | --- |

17.

este conștient de faptul că reglementarea laxă ar fi fost una dintre condițiile prealabile pentru viabilitatea economică a gazelor de șist, deoarece excluderea extracției gazelor de șist din domeniul de aplicare a unui număr de acte legislative de protecție a mediului a fost una dintre forțele motrice ale boom-ului gazelor de șist în SUA; de exemplu compoziția exactă a aditivilor de fracturare este protejată de legea brevetelor și nu este necesar să fie dezvăluită; prin urmare, subliniază cu tărie că pentru autorizarea unor astfel de proiecte în Uniunea Europeană trebuie neapărat să se solicite declararea tuturor componentelor chimice și a proporției lor în fluidele de fracturare;

| 18. | constată că forajul gazelor și petrolului de șist are un impact inevitabil, fiind o operațiune intensivă din punct de vedere spațial care ar putea periclita așezările urbane/rurale durabile și habitatele naturale din cauza careurilor sondelor, a zonelor de parcare și de manevră pentru camioane, a echipamentelor, a instalațiilor de tratare și de transport al gazelor, precum și a drumurilor de acces. Efecte majore, dovedite sau posibile, constau în emisii de poluanți în atmosferă, contaminarea apelor subterane din cauza fluxurilor necontrolate de gaze sau lichide provocate de erupții sau deversări, scurgerea fluidului de fracturare și evacuările necontrolate de ape uzate. Fluidele de fracturare conțin substanțe periculoase și, în plus, returul conține metale grele și materiale radioactive din zăcământ. Pentru sănătatea umană (4) și a mediului, extracția gazelor de șist prezintă un „risc ridicat”, mai periculos decât cel prezentat de alți combustibili fosili (5), cu atât mai mult cu cât, pentru aceeași cantitate extrasă, forajele sunt mai numeroase; |
| --- | --- |

18.

constată că forajul gazelor și petrolului de șist are un impact inevitabil, fiind o operațiune intensivă din punct de vedere spațial care ar putea periclita așezările urbane/rurale durabile și habitatele naturale din cauza careurilor sondelor, a zonelor de parcare și de manevră pentru camioane, a echipamentelor, a instalațiilor de tratare și de transport al gazelor, precum și a drumurilor de acces. Efecte majore, dovedite sau posibile, constau în emisii de poluanți în atmosferă, contaminarea apelor subterane din cauza fluxurilor necontrolate de gaze sau lichide provocate de erupții sau deversări, scurgerea fluidului de fracturare și evacuările necontrolate de ape uzate. Fluidele de fracturare conțin substanțe periculoase și, în plus, returul conține metale grele și materiale radioactive din zăcământ. Pentru sănătatea umană (4) și a mediului, extracția gazelor de șist prezintă un „risc ridicat”, mai periculos decât cel prezentat de alți combustibili fosili (5), cu atât mai mult cu cât, pentru aceeași cantitate extrasă, forajele sunt mai numeroase;

| 19. | este preocupat de faptul că legile existente în Europa în domeniul mineritului și reglementările conexe care afectează activitățile miniere nu au în vedere aspectele specifice ale exploatării hidrocarburilor neconvenționale. Există diferențe majore între reglementările legate de minerit din statele membre ale Uniunii Europene. În multe cazuri, drepturile de exploatare minieră prevalează în raport cu drepturile cetățenilor și de multe ori autoritățile politice locale nu au nicio influență asupra posibilelor proiecte sau site-uri miniere, deoarece acestea sunt aprobate de guvernele naționale sau regionale sau de autoritățile lor corespunzătoare. De asemenea, atrage atenția că în Europa, spre deosebire de Statele Unite, de regulă, proprietarii de terenuri nu au drept de proprietate automat asupra resurselor minerale de pe terenul lor; prin urmare, aceștia nu profită întotdeauna de exploatarea acestor resurse; |
| --- | --- |

19.

este preocupat de faptul că legile existente în Europa în domeniul mineritului și reglementările conexe care afectează activitățile miniere nu au în vedere aspectele specifice ale exploatării hidrocarburilor neconvenționale. Există diferențe majore între reglementările legate de minerit din statele membre ale Uniunii Europene. În multe cazuri, drepturile de exploatare minieră prevalează în raport cu drepturile cetățenilor și de multe ori autoritățile politice locale nu au nicio influență asupra posibilelor proiecte sau site-uri miniere, deoarece acestea sunt aprobate de guvernele naționale sau regionale sau de autoritățile lor corespunzătoare. De asemenea, atrage atenția că în Europa, spre deosebire de Statele Unite, de regulă, proprietarii de terenuri nu au drept de proprietate automat asupra resurselor minerale de pe terenul lor; prin urmare, aceștia nu profită întotdeauna de exploatarea acestor resurse;

| 20. | solicită o evaluare adecvată a potențialului real al gazelor neconvenționale în UE, un aspect care s-ar putea dovedi crucial pentru orice planuri și/sau politici care ar putea fi implementate ca resursă de tranziție către un procent mai mare de energie regenerabilă în UE, așa cum a fost declarată în documente de stabilire a tendințelor pentru viitorul energetic ale UE, cum ar fi Perspectiva energetică 2050. Această evaluare ar trebui să examineze posibilitatea unei utilizări mai sistematice a surselor locale de energie. Unul din obiectivele pe care trebuie să le urmărească aceste planuri și politici este acela de a garanta că trecerea la viitoare surse de energie competitive din punct de vedere economic și cu o amprentă minimă de carbon va avea loc în așa fel încât UE să devină competitivă în raport cu alte regiuni geopolitice. Pe lângă crearea unor riscuri imprevizibile pentru mediu, climă și sănătatea umană, gazele de șist ar putea submina și dezvoltarea surselor regenerabile de energie, blocând Europa într-o dependență și mai puternică de combustibilii fosili. Exploatarea gazelor de șist, ca și captarea și stocarea dioxidului de carbon, nu poate fi un scop politic în sine, separat de nevoile cetățeanului și nu ar trebui să fie promovată ca o alternativă verde pentru viitorul energetic al Europei. Având în vedere intensitatea emisiilor de dioxid de carbon, ocuparea unor suprafețe extinse și investițiile mari, este necesar să se clarifice modul în care gazele de șist ar putea fi un „combustibil de tranziție.” Impactul scăderii prețului la gaze ca urmare extinderii exploatării a gazelor de șist în SUA ar putea amenința viabilitatea soluțiilor alternative cu emisii reduse de dioxid de carbon și ar putea exercita presiuni asupra mecanismelor de ajutoare de stat; |
| --- | --- |

20.

solicită o evaluare adecvată a potențialului real al gazelor neconvenționale în UE, un aspect care s-ar putea dovedi crucial pentru orice planuri și/sau politici care ar putea fi implementate ca resursă de tranziție către un procent mai mare de energie regenerabilă în UE, așa cum a fost declarată în documente de stabilire a tendințelor pentru viitorul energetic ale UE, cum ar fi Perspectiva energetică 2050. Această evaluare ar trebui să examineze posibilitatea unei utilizări mai sistematice a surselor locale de energie. Unul din obiectivele pe care trebuie să le urmărească aceste planuri și politici este acela de a garanta că trecerea la viitoare surse de energie competitive din punct de vedere economic și cu o amprentă minimă de carbon va avea loc în așa fel încât UE să devină competitivă în raport cu alte regiuni geopolitice. Pe lângă crearea unor riscuri imprevizibile pentru mediu, climă și sănătatea umană, gazele de șist ar putea submina și dezvoltarea surselor regenerabile de energie, blocând Europa într-o dependență și mai puternică de combustibilii fosili. Exploatarea gazelor de șist, ca și captarea și stocarea dioxidului de carbon, nu poate fi un scop politic în sine, separat de nevoile cetățeanului și nu ar trebui să fie promovată ca o alternativă verde pentru viitorul energetic al Europei. Având în vedere intensitatea emisiilor de dioxid de carbon, ocuparea unor suprafețe extinse și investițiile mari, este necesar să se clarifice modul în care gazele de șist ar putea fi un „combustibil de tranziție.” Impactul scăderii prețului la gaze ca urmare extinderii exploatării a gazelor de șist în SUA ar putea amenința viabilitatea soluțiilor alternative cu emisii reduse de dioxid de carbon și ar putea exercita presiuni asupra mecanismelor de ajutoare de stat;

| 21. | este preocupat de faptul că o creștere a explorării și producției gazelor de șist la nivel mondial ar putea duce la o creștere considerabilă a emisiilor de metan fugitive, al căror efect de seră este de 20-25 de ori mai puternic decât cel al CO2, și că previziunile privind potențialul global de încălzire al gazelor cu efect de seră (GWP) indică o creștere de mai mult de 3,5 grade (6). (Valoarea-țintă pentru o creștere acceptabilă este de 2 grade). Mai mult, exploatarea resurselor de petrol și gaze neconvenționale ar putea împiedica atingerea Obiectivului de Dezvoltare al Mileniului (ODM) nr. 7 stabilit de ONU – asigurarea durabilității mediului – și submina cele mai recente angajamente internaționale privind schimbările climatice, consacrate în Acordul de la Copenhaga; |
| --- | --- |

21.

este preocupat de faptul că o creștere a explorării și producției gazelor de șist la nivel mondial ar putea duce la o creștere considerabilă a emisiilor de metan fugitive, al căror efect de seră este de 20-25 de ori mai puternic decât cel al CO2, și că previziunile privind potențialul global de încălzire al gazelor cu efect de seră (GWP) indică o creștere de mai mult de 3,5 grade (6). (Valoarea-țintă pentru o creștere acceptabilă este de 2 grade). Mai mult, exploatarea resurselor de petrol și gaze neconvenționale ar putea împiedica atingerea Obiectivului de Dezvoltare al Mileniului (ODM) nr. 7 stabilit de ONU – asigurarea durabilității mediului – și submina cele mai recente angajamente internaționale privind schimbările climatice, consacrate în Acordul de la Copenhaga;

| 22. | susține ideea de a spori fondurile de cercetare-dezvoltare acordate de UE sectorului eco-design prin intermediul fondurilor structurale și de coeziune și prin Banca Europeană de Investiții, observând totodată că, pe lângă aceste eforturi, trebuie acordată o mai mare atenție efectelor de denaturare pe care adoptarea de noi standarde le-ar putea avea asupra concurenței; salută evaluarea preliminară a Comisiei a cadrului juridic al UE în domeniul mediului aplicabil hidrocarburilor neconvenționale. Comitetul solicită Comisiei ca, în regim de urgență:






  a. | să efectueze o evaluare amănunțită a capacității acestor prevederi de a acoperi integral toate aspectele, atât ale explorării, cât și ale exploatării comerciale de mare volum ale hidrocarburilor neconvenționale în Europa; |
| --- | --- | --- |

22.

susține ideea de a spori fondurile de cercetare-dezvoltare acordate de UE sectorului eco-design prin intermediul fondurilor structurale și de coeziune și prin Banca Europeană de Investiții, observând totodată că, pe lângă aceste eforturi, trebuie acordată o mai mare atenție efectelor de denaturare pe care adoptarea de noi standarde le-ar putea avea asupra concurenței; salută evaluarea preliminară a Comisiei a cadrului juridic al UE în domeniul mediului aplicabil hidrocarburilor neconvenționale. Comitetul solicită Comisiei ca, în regim de urgență:

a.

să efectueze o evaluare amănunțită a capacității acestor prevederi de a acoperi integral toate aspectele, atât ale explorării, cât și ale exploatării comerciale de mare volum ale hidrocarburilor neconvenționale în Europa;

| b. | să identifice lacunele și deficiențele din legislația de mediu în vigoare și să contribuie, după caz, cu propuneri corespunzătoare, adaptând-o la specificul exploatării hidrocarburilor neconvenționale și eliminând lacunele care permit interpretări eronate sau derogări speciale în legislația de transpunere la nivel național pentru exploatarea hidrocarburilor neconvenționale, deoarece această legislație afectează autoritățile locale și regionale; |
| --- | --- |

b.

să identifice lacunele și deficiențele din legislația de mediu în vigoare și să contribuie, după caz, cu propuneri corespunzătoare, adaptând-o la specificul exploatării hidrocarburilor neconvenționale și eliminând lacunele care permit interpretări eronate sau derogări speciale în legislația de transpunere la nivel național pentru exploatarea hidrocarburilor neconvenționale, deoarece această legislație afectează autoritățile locale și regionale;

| c. | să efectueze o evaluare a transpunerii corecte a principalelor acte legislative europene în materie de mediu în toate statele membre și să ia măsuri imediate în caz de nerespectare; |
| --- | --- |

c.

să efectueze o evaluare a transpunerii corecte a principalelor acte legislative europene în materie de mediu în toate statele membre și să ia măsuri imediate în caz de nerespectare;

| d. | să aibă în vedere, să examineze și să învețe din experiențele autorităților locale și statale din SUA; |
| --- | --- |

d.

să aibă în vedere, să examineze și să învețe din experiențele autorităților locale și statale din SUA;

Chestiuni tehnice legate de preferința, deja exprimată, pentru directivă

C.   
  Evaluări de referință

| 23. | solicită Comisiei să ceară sectorului să asigure stabilirea independentă și verificabilă a condițiilor de mediu existent în zonele în care se propune înființarea unor puncte de exploatare a hidrocarburilor neconvenționale:






  a. | această evaluare de referință ar trebui să pună accentul în special pe condițiile subiacente privitoare la sănătatea oamenilor și animalelor și la calitatea și conectivitatea habitatelor naturale; |
| --- | --- | --- |

23.

solicită Comisiei să ceară sectorului să asigure stabilirea independentă și verificabilă a condițiilor de mediu existent în zonele în care se propune înființarea unor puncte de exploatare a hidrocarburilor neconvenționale:

a.

această evaluare de referință ar trebui să pună accentul în special pe condițiile subiacente privitoare la sănătatea oamenilor și animalelor și la calitatea și conectivitatea habitatelor naturale;

| b. | geologia rocilor de adâncime din perspectiva depozitării și a circulației apei subterane; |
| --- | --- |

b.

geologia rocilor de adâncime din perspectiva depozitării și a circulației apei subterane;

| c. | habitatul pe care apa subterană însăși îl asigură florei și faunei microbiene; |
| --- | --- |

c.

habitatul pe care apa subterană însăși îl asigură florei și faunei microbiene;

| d. | calitatea actuală a aerului, a apelor de suprafață și a solului și date seismologice, care să cuprindă un studiu al accidentelor tectonice preexistente; |
| --- | --- |

d.

calitatea actuală a aerului, a apelor de suprafață și a solului și date seismologice, care să cuprindă un studiu al accidentelor tectonice preexistente;

| e. | date microseismologice verificabile; |
| --- | --- |

e.

date microseismologice verificabile;

| f. | vizualizări în sisteme 3D și 4D ale rețelei de ape subterane. |
| --- | --- |

f.

vizualizări în sisteme 3D și 4D ale rețelei de ape subterane.

D.   
  Evaluarea impactului asupra mediului (EIA)

| 24. | constată cu îngrijorare că actuala directivă EIA nu ține seama de nivelurile de producție zilnică de hidrocarburi neconvenționale. Acest lucru înseamnă că, în ciuda impactul lor asupra mediului, proiectele respective nu sunt supuse în mod obligatoriu EIA. În conformitate cu principiul precauției și așa cum a solicitat Parlamentul în rezoluția sa din 21 noiembrie 2012, CoR sprijină propunerea ca hidrocarburile neconvenționale să fie incluse în anexa I a directivei revizuite, astfel încât proiectele relevante să fie sistematic supuse EIA; |
| --- | --- |

24.

constată cu îngrijorare că actuala directivă EIA nu ține seama de nivelurile de producție zilnică de hidrocarburi neconvenționale. Acest lucru înseamnă că, în ciuda impactul lor asupra mediului, proiectele respective nu sunt supuse în mod obligatoriu EIA. În conformitate cu principiul precauției și așa cum a solicitat Parlamentul în rezoluția sa din 21 noiembrie 2012, CoR sprijină propunerea ca hidrocarburile neconvenționale să fie incluse în anexa I a directivei revizuite, astfel încât proiectele relevante să fie sistematic supuse EIA;

| 25. | invită Comisia să analizeze stabilirea unor norme de mediu comune pentru explorarea și extracția de hidrocarburi neconvenționale pe teritoriul UE, pentru a facilita evaluări ale impactului asupra mediului coerente și ușor de înțeles; |
| --- | --- |

25.

invită Comisia să analizeze stabilirea unor norme de mediu comune pentru explorarea și extracția de hidrocarburi neconvenționale pe teritoriul UE, pentru a facilita evaluări ale impactului asupra mediului coerente și ușor de înțeles;

| 26. | recunoaște lipsa de experiență și expertiză în Europa; subliniază că reglementarea corespunzătoare a explorării și extracției de hidrocarburi neconvenționale este în parte dependentă de competența și resursele autorităților locale și regionale. Recunoaște necesitatea îmbunătățirii competenței și a consolidării resurselor umane ale autorităților locale și regionale în ceea ce privește hidrocarburile neconvenționale; |
| --- | --- |

26.

recunoaște lipsa de experiență și expertiză în Europa; subliniază că reglementarea corespunzătoare a explorării și extracției de hidrocarburi neconvenționale este în parte dependentă de competența și resursele autorităților locale și regionale. Recunoaște necesitatea îmbunătățirii competenței și a consolidării resurselor umane ale autorităților locale și regionale în ceea ce privește hidrocarburile neconvenționale;

E.   
  Apa

| 27. | consideră că, având în vedere adâncimea de peste 2 km la care are loc extracția de hidrocarburi neconvenționale, prima preocupare în ceea ce privește contaminarea apelor subterane este integritatea puțurilor și calitatea tubajului și a cimentării, având în vedere că experiența din SUA indică faptul că 6 % din puțuri au prezentat scurgeri (7); |
| --- | --- |

27.

consideră că, având în vedere adâncimea de peste 2 km la care are loc extracția de hidrocarburi neconvenționale, prima preocupare în ceea ce privește contaminarea apelor subterane este integritatea puțurilor și calitatea tubajului și a cimentării, având în vedere că experiența din SUA indică faptul că 6 % din puțuri au prezentat scurgeri (7);

| 28. | solicită să fie monitorizată fiecare etapă de fracturare și să fie consemnate detaliile privind lungimea maximă înregistrată a fracturii, cu precizarea distanțelor până la straturile acvifere; |
| --- | --- |

28.

solicită să fie monitorizată fiecare etapă de fracturare și să fie consemnate detaliile privind lungimea maximă înregistrată a fracturii, cu precizarea distanțelor până la straturile acvifere;

| 29. | solicită Comisiei să ceară sectorului să prevadă o procedură de acțiune corectivă în caz de degajări de metan și/sau de materiale radioactive naturale în apa subterană sau de deversare a altor substanțe care deteriorează calitatea acestei ape subterane, acolo unde fracturile se propagă spre apa subterană sau unde integritatea tubajului și a cimentului este afectată; |
| --- | --- |

29.

solicită Comisiei să ceară sectorului să prevadă o procedură de acțiune corectivă în caz de degajări de metan și/sau de materiale radioactive naturale în apa subterană sau de deversare a altor substanțe care deteriorează calitatea acestei ape subterane, acolo unde fracturile se propagă spre apa subterană sau unde integritatea tubajului și a cimentului este afectată;

| 30. | solicită ca înainte de începerea oricărei operațiuni să se efectueze diagrafia de adezivitate a cimentului și teste de presiune pentru tubaj și carcasa de ciment; |
| --- | --- |

30.

solicită ca înainte de începerea oricărei operațiuni să se efectueze diagrafia de adezivitate a cimentului și teste de presiune pentru tubaj și carcasa de ciment;

| 31. | subliniază că prevenirea eficientă necesită o monitorizare coerentă a respectării stricte a celor mai înalte standarde și practici în domeniul construcției gurii puțului/găurii de sondă; subliniază că atât sectorul, cât și autoritățile competente ar trebui să asigure controlul periodic al calității în ceea ce privește integritatea tubajului și a carcasei de ciment; |
| --- | --- |

31.

subliniază că prevenirea eficientă necesită o monitorizare coerentă a respectării stricte a celor mai înalte standarde și practici în domeniul construcției gurii puțului/găurii de sondă; subliniază că atât sectorul, cât și autoritățile competente ar trebui să asigure controlul periodic al calității în ceea ce privește integritatea tubajului și a carcasei de ciment;

| 32. | solicită planuri obligatorii de prevenire, control și acțiune în situații de urgență în caz de deversări, care să fie elaborate în colaborare de operatori, legiuitori și serviciile de urgență; |
| --- | --- |

32.

solicită planuri obligatorii de prevenire, control și acțiune în situații de urgență în caz de deversări, care să fie elaborate în colaborare de operatori, legiuitori și serviciile de urgență;

| 33. | solicită stabilirea de distanțe minime între careurile sondelor și sursele de apă și fântânile publice sau private; |
| --- | --- |

33.

solicită stabilirea de distanțe minime între careurile sondelor și sursele de apă și fântânile publice sau private;

| 34. | atrage atenția asupra faptului că deșeurile și apele reziduale rezultate în urma exploatării zăcămintelor de hidrocarburi generează o serie de probleme legate de depozitarea sigură, reciclare și eliminare, ceea ce impune o reglementare corespunzătoare; în acest context, este esențială implicarea autorităților locale și regionale în cauză, care, de cele mai multe ori, sunt responsabile de gestionarea deșeurilor; |
| --- | --- |

34.

atrage atenția asupra faptului că deșeurile și apele reziduale rezultate în urma exploatării zăcămintelor de hidrocarburi generează o serie de probleme legate de depozitarea sigură, reciclare și eliminare, ceea ce impune o reglementare corespunzătoare; în acest context, este esențială implicarea autorităților locale și regionale în cauză, care, de cele mai multe ori, sunt responsabile de gestionarea deșeurilor;

F.   
  Gestionarea deșeurilor

| 35. | cere ca apele uzate care rezultă din fracturarea hidraulică să fie reciclate în așa fel încât să se reducă la minimum riscul de deversări și scurgeri. Subliniază că din fracturarea hidraulică rezultă volume mari de ape uzate, care conțin diverse substanțe poluante; consideră că reciclarea apei la fața locului în circuit închis, în faza de prospectare/exploatare a zăcământului, cu ajutorul bazinelor de stocare din oțel, reprezintă un mijloc de tratare a returului de apă care reduce la minimum volumele de apă, potențialul de deversări la suprafață, costurile și prejudiciile pe care transportul la o stație de tratare a apei le aduce traficului și căilor rutiere; solicită să fie abandonată utilizarea gropilor căptușite din cauza riscului mai mare de deversări și scurgeri; |
| --- | --- |

35.

cere ca apele uzate care rezultă din fracturarea hidraulică să fie reciclate în așa fel încât să se reducă la minimum riscul de deversări și scurgeri. Subliniază că din fracturarea hidraulică rezultă volume mari de ape uzate, care conțin diverse substanțe poluante; consideră că reciclarea apei la fața locului în circuit închis, în faza de prospectare/exploatare a zăcământului, cu ajutorul bazinelor de stocare din oțel, reprezintă un mijloc de tratare a returului de apă care reduce la minimum volumele de apă, potențialul de deversări la suprafață, costurile și prejudiciile pe care transportul la o stație de tratare a apei le aduce traficului și căilor rutiere; solicită să fie abandonată utilizarea gropilor căptușite din cauza riscului mai mare de deversări și scurgeri;

| 36. | solicită publicarea cantității de fluid de fracturare nerecuperat de la fiecare punct de exploatare și a compoziției sale și, cunoscându-se compoziția solului și a rocilor, efectul probabil asupra apei din sol și faunei; |
| --- | --- |

36.

solicită publicarea cantității de fluid de fracturare nerecuperat de la fiecare punct de exploatare și a compoziției sale și, cunoscându-se compoziția solului și a rocilor, efectul probabil asupra apei din sol și faunei;

| 37. | subliniază faptul că s-ar putea ca întreprinderile locale și naționale de tratare a deșeurilor sau de epurare a apelor și de tratare a deșeurilor respective rezultate din proces să nu aibă capacitatea sau condițiile tehnice pentru a gestiona volumul și compoziția specifică a apei uzate; solicită stabilirea unor standarde de epurare a apelor uzate și a unor planuri obligatorii de gestionare a apei de către operatori în colaborare cu autoritățile responsabile pentru tratarea deșeurilor și autoritățile care au competență de autorizare; |
| --- | --- |

37.

subliniază faptul că s-ar putea ca întreprinderile locale și naționale de tratare a deșeurilor sau de epurare a apelor și de tratare a deșeurilor respective rezultate din proces să nu aibă capacitatea sau condițiile tehnice pentru a gestiona volumul și compoziția specifică a apei uzate; solicită stabilirea unor standarde de epurare a apelor uzate și a unor planuri obligatorii de gestionare a apei de către operatori în colaborare cu autoritățile responsabile pentru tratarea deșeurilor și autoritățile care au competență de autorizare;

| 38. | reamintește că materialele radioactive, care se găsesc în mod natural în formațiuni geologice, diferă de la șist la șist și subliniază necesitatea de a evalua conținutul radioactiv înainte de autorizarea producției; |
| --- | --- |

38.

reamintește că materialele radioactive, care se găsesc în mod natural în formațiuni geologice, diferă de la șist la șist și subliniază necesitatea de a evalua conținutul radioactiv înainte de autorizarea producției;

G.   
  Substanțe chimice

| 39. | este preocupat de faptul că în prezent nu există nicio obligație la nivelul UE de a declara compoziția chimică a fluidelor de fracturare; susține că ar trebui să existe o transparență totală, prezentarea acesteia de către operatori ar trebui să fie obligatorie și că aceste elemente trebuie luate în considerare în procedurile de evaluare a impactului asupra mediului; invită Comisia să evalueze care este actul legislativ cel mai potrivit pentru a stabili o astfel de obligație la nivel european; |
| --- | --- |

39.

este preocupat de faptul că în prezent nu există nicio obligație la nivelul UE de a declara compoziția chimică a fluidelor de fracturare; susține că ar trebui să existe o transparență totală, prezentarea acesteia de către operatori ar trebui să fie obligatorie și că aceste elemente trebuie luate în considerare în procedurile de evaluare a impactului asupra mediului; invită Comisia să evalueze care este actul legislativ cel mai potrivit pentru a stabili o astfel de obligație la nivel european;

| 40. | solicită eforturi sporite în dezvoltarea unor aditivi fluizi de fracturare cu toxicitate și riscuri de mediu minime; |
| --- | --- |

40.

solicită eforturi sporite în dezvoltarea unor aditivi fluizi de fracturare cu toxicitate și riscuri de mediu minime;

H.   
  Terenuri, aer și alți parametri

| 41. | subliniază că caracteristicile geologice dintr-o regiune determină proiectarea și metoda activităților de extracție; încurajează implicarea activă și în timp util a institutelor geologice naționale, precum și a autorităților locale și regionale în cauză; solicită o analiză geologică obligatorie, în etapa de preautorizare, a geologiei profunde și superficiale a șisturilor avute în vedere, care să includă rapoarte privind orice activitate de minerit din regiune, trecută sau actuală; solicită, în continuare, să se țină jurnale de activitate la sonde; |
| --- | --- |

41.

subliniază că caracteristicile geologice dintr-o regiune determină proiectarea și metoda activităților de extracție; încurajează implicarea activă și în timp util a institutelor geologice naționale, precum și a autorităților locale și regionale în cauză; solicită o analiză geologică obligatorie, în etapa de preautorizare, a geologiei profunde și superficiale a șisturilor avute în vedere, care să includă rapoarte privind orice activitate de minerit din regiune, trecută sau actuală; solicită, în continuare, să se țină jurnale de activitate la sonde;

| 42. | constată că prin existența careurilor de sonde multi-orizontale se reduc la minimum ocuparea terenurilor și perturbarea peisajului; |
| --- | --- |

42.

constată că prin existența careurilor de sonde multi-orizontale se reduc la minimum ocuparea terenurilor și perturbarea peisajului;

| 43. | susține utilizarea unor echipamente ecologice pentru a reduce și chiar a capta emisiile de metan în timpul lucrărilor de amenajare a puțurilor; |
| --- | --- |

43.

susține utilizarea unor echipamente ecologice pentru a reduce și chiar a capta emisiile de metan în timpul lucrărilor de amenajare a puțurilor;

| 44. | reamintește că accidentele la locul de muncă sunt deseori rezultatul neinstruirii personalului, neglijenței sau comportamentului incorect în raport cu instrucțiunile de protecție a muncii; |
| --- | --- |

44.

reamintește că accidentele la locul de muncă sunt deseori rezultatul neinstruirii personalului, neglijenței sau comportamentului incorect în raport cu instrucțiunile de protecție a muncii;

| 45. | recomandă instituirea unor planuri standardizate de răspuns în caz de urgență și a unor echipe de intervenție în caz de urgență; |
| --- | --- |

45.

recomandă instituirea unor planuri standardizate de răspuns în caz de urgență și a unor echipe de intervenție în caz de urgență;

I.   
  Participarea publicului și sănătatea publică

| 46. | solicită o monitorizare specială a sănătății cetățenilor care locuiesc lângă site-urile de foraj; susține crearea unui registru de sănătate pentru populația din regiune; |
| --- | --- |

46.

solicită o monitorizare specială a sănătății cetățenilor care locuiesc lângă site-urile de foraj; susține crearea unui registru de sănătate pentru populația din regiune;

| 47. | recomandă ca activitățile de informare a populației în legătură cu hidrocarburile neconvenționale să fie desfășurate de un grup de specialiști locali și din afara zonei, care, ținând seama de caracteristicile economice și de mediu locale, pot oferi o perspectivă obiectivă asupra tuturor etapelor de exploatare, subliniind atât beneficiile economice, cât și riscurile sociale și de mediu; |
| --- | --- |

47.

recomandă ca activitățile de informare a populației în legătură cu hidrocarburile neconvenționale să fie desfășurate de un grup de specialiști locali și din afara zonei, care, ținând seama de caracteristicile economice și de mediu locale, pot oferi o perspectivă obiectivă asupra tuturor etapelor de exploatare, subliniind atât beneficiile economice, cât și riscurile sociale și de mediu;

| 48. | consideră că ar trebui să se asigure participarea publicului prin intermediul punerii în aplicare obligatorii a unei game largi de instrumente și metode de planificare participative eficace înainte de explorare, și al consultării publice înaintea etapelor de exploatare; solicită o mai mare deschidere și educarea publicului în legătură cu activitățile privind hidrocarburile neconvenționale, pentru a permite acestuia să înțeleagă, să accepte și să aibă încredere în reglementarea acestor activități;; |
| --- | --- |

48.

consideră că ar trebui să se asigure participarea publicului prin intermediul punerii în aplicare obligatorii a unei game largi de instrumente și metode de planificare participative eficace înainte de explorare, și al consultării publice înaintea etapelor de exploatare; solicită o mai mare deschidere și educarea publicului în legătură cu activitățile privind hidrocarburile neconvenționale, pentru a permite acestuia să înțeleagă, să accepte și să aibă încredere în reglementarea acestor activități;;

J.   
  Abandonarea puțurilor, puțurile părăsite, puțurile neterminate și bazinele de colectare a apelor uzate

| 49. | având în vedere experiențele anterioare, autoritățile locale și regionale vor cere depunerea unei garanții financiare care să reprezinte de 1,5 ori costul de acoperire în mod corespunzător și sigilare a fiecărei găuri de sondă, pentru a deveni inertă chimic. Acest cost include totalitatea materialelor plus expertiza necesară pentru realizarea lucrărilor și evaluarea procesului final; |
| --- | --- |

49.

având în vedere experiențele anterioare, autoritățile locale și regionale vor cere depunerea unei garanții financiare care să reprezinte de 1,5 ori costul de acoperire în mod corespunzător și sigilare a fiecărei găuri de sondă, pentru a deveni inertă chimic. Acest cost include totalitatea materialelor plus expertiza necesară pentru realizarea lucrărilor și evaluarea procesului final;

| 50. | solicită de asemenea depunerea unor garanții financiare în beneficiul autorităților locale, pentru a garanta aplicarea celor mai bune practici în etapa de foraj și de fracturare O astfel de garanție trebuie să fie semnificativă, astfel încât să poată asigura reabilitarea zonei în cazul în care întreprinderea își încetează existența; |
| --- | --- |

50.

solicită de asemenea depunerea unor garanții financiare în beneficiul autorităților locale, pentru a garanta aplicarea celor mai bune practici în etapa de foraj și de fracturare O astfel de garanție trebuie să fie semnificativă, astfel încât să poată asigura reabilitarea zonei în cazul în care întreprinderea își încetează existența;

| 51. | cere ca sectorul să devină răspunzător din punct de vedere financiar, precum și în alte moduri de remedierea și reabilitarea instalațiilor de extracție a hidrocarburilor neconvenționale, pentru a se garanta astfel cele mai bune practici în acest sens; |
| --- | --- |

51.

cere ca sectorul să devină răspunzător din punct de vedere financiar, precum și în alte moduri de remedierea și reabilitarea instalațiilor de extracție a hidrocarburilor neconvenționale, pentru a se garanta astfel cele mai bune practici în acest sens;

| 52. | solicită ca autorităților locale competente să li se asigure resursele necesare pentru monitorizarea pe termen lung a aerului și a apei subterane în zonele în care există sau au existat puncte de exploatare a hidrocarburilor neconvenționale; |
| --- | --- |

52.

solicită ca autorităților locale competente să li se asigure resursele necesare pentru monitorizarea pe termen lung a aerului și a apei subterane în zonele în care există sau au existat puncte de exploatare a hidrocarburilor neconvenționale;

K.   
  Administrarea resurselor și provocările cu care se confruntă autoritățile locale

| 53. | CoR ia notă de faptul că exploatarea în mai multe etape a zăcămintelor de gaze de șist ar putea prezenta o provocare administrativă din perspectiva asigurării respectării riguroase a procedurilor legislative în planificarea, monitorizarea mediului și acțiunile de aplicare; în acest sens, solicită statelor membre să se asigure că autoritățile locale și regionale dispun de resursele necesare pentru a face față acestei provocări; |
| --- | --- |

53.

CoR ia notă de faptul că exploatarea în mai multe etape a zăcămintelor de gaze de șist ar putea prezenta o provocare administrativă din perspectiva asigurării respectării riguroase a procedurilor legislative în planificarea, monitorizarea mediului și acțiunile de aplicare; în acest sens, solicită statelor membre să se asigure că autoritățile locale și regionale dispun de resursele necesare pentru a face față acestei provocări;

L.   
  Impactul economic și social pentru autoritățile locale și regionale

| 54. | constată că realitățile legate de presiunea pe care o resimt autoritățile locale cu buget redus, interesele economice și posibilitatea unei independențe energetice parțiale minimizează analiza riscurilor sociale și declanșează procese ireversibile; |
| --- | --- |

54.

constată că realitățile legate de presiunea pe care o resimt autoritățile locale cu buget redus, interesele economice și posibilitatea unei independențe energetice parțiale minimizează analiza riscurilor sociale și declanșează procese ireversibile;

| 55. | cunoscând experiențele autorităților locale și regionale în privința boom-urilor ciclice ale industriei extractive, CoR este conștient de faptul că:






  a. | un boom într-un sector al economiei, cum ar fi mineritul de cărbune sau extracția gazelor și a petrolului de șist, conduce, în sectorul respectiv, la o creștere puternică și deseori bruscă a numărului de locuri de muncă bine plătite pentru lucrătorii slab calificați; |
| --- | --- | --- |

55.

cunoscând experiențele autorităților locale și regionale în privința boom-urilor ciclice ale industriei extractive, CoR este conștient de faptul că:

a.

un boom într-un sector al economiei, cum ar fi mineritul de cărbune sau extracția gazelor și a petrolului de șist, conduce, în sectorul respectiv, la o creștere puternică și deseori bruscă a numărului de locuri de muncă bine plătite pentru lucrătorii slab calificați;

| b. | disponibilitatea unor astfel de locuri de muncă îndepărtează lucrătorii tineri de continuarea studiilor sau alte oportunități de formare de înaltă calificare; |
| --- | --- |

b.

disponibilitatea unor astfel de locuri de muncă îndepărtează lucrătorii tineri de continuarea studiilor sau alte oportunități de formare de înaltă calificare;

| c. | alte sectoare economice evită regiunea, atât din cauza calificării reduse a forței de muncă, cât și din cauza salariilor mai mari din zonă; |
| --- | --- |

c.

alte sectoare economice evită regiunea, atât din cauza calificării reduse a forței de muncă, cât și din cauza salariilor mai mari din zonă;

| d. | pe măsură ce disponibilitatea resurselor naturale dispare ca urmare a extracției – sau când valoarea lor scade din cauza altor forțe economice – gradul de ocupare a forței de muncă în sector scade brusc; |
| --- | --- |

d.

pe măsură ce disponibilitatea resurselor naturale dispare ca urmare a extracției – sau când valoarea lor scade din cauza altor forțe economice – gradul de ocupare a forței de muncă în sector scade brusc;

| e. | fără alte opțiuni viabile, declinul economic determină lucrătorii să migreze din zonă, în căutare de alte oportunități; |
| --- | --- |

e.

fără alte opțiuni viabile, declinul economic determină lucrătorii să migreze din zonă, în căutare de alte oportunități;

| f. | solicită ca statele membre să țină seama de aceste consecințe posibile și ca autoritățile locale și regionale să aibă posibilitatea de a asigura durabilitatea comunităților după epuizarea unui zăcământ de hidrocarburi neconvenționale sau atunci când acesta încetează să fie viabil. |
| --- | --- |

f.

solicită ca statele membre să țină seama de aceste consecințe posibile și ca autoritățile locale și regionale să aibă posibilitatea de a asigura durabilitatea comunităților după epuizarea unui zăcământ de hidrocarburi neconvenționale sau atunci când acesta încetează să fie viabil.

Bruxelles, 9 octombrie 2013

Președintele Comitetului Regiunilor

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  Dr Werner Zittel, Shale Gas European Perspectives (Perspectivele europene ale gazelor de șist), Parlamentul European 14 mai 2013.

1

Shale Gas European Perspectives

(2)  http://www.kpmg.com/Global/en/IssuesAndInsights/ArticlesPublications/shale-gas/Documents/cee-shale-gas-2.pdf

2

(3)  Parlamentul European http://europeecologie.eu/IMG/pdf/shale-gas-pe-464-425-final.pdf

3

(4)  Human health risk assessment of air emissions from development of unconventional natural gas resources (Evaluarea riscurilor pentru sănătate ale emisiilor atmosferice de la punctele de exploatare a resurselor neconvenționale de gaze naturale), Lisa M. McKenzie, Roxana Z. Witter, Lee S. Newman, John L. Adgate, Colorado School of Public Health, University of Colorado, Anschutz Medical Campus, Aurora, Colorado, USA

4

(5)  http://ec.europa.eu/environment/integration/energy/unconventional_en.htm

5

(6)  IEA Golden Rules for a Golden age of Gas (Reguli de aur ale EIM pentru epoca de aur a gazelor naturale) p. 91.

6

(7)  Methane Migration Data Pennsylvania DEP (Date despre migrația metanului în Pennsylvania)

7

---

| 5.12.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 356/30 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 356/30

---

Aviz — Cartea verde privind strategia europeană în materie de deșeuri de plastic aflate în mediul înconjurător

2013/C 356/06

COMITETUL REGIUNILOR

| — | solicită Comisiei Europene să prevadă, până în 2020, interzicerea depozitării deșeurilor din plastic și extrem de inflamabile și să introducă obiective specifice și ambițioase în materie de prevenire, pregătire pentru reutilizare și reciclare a deșeurilor de plastic, precum și armonizarea acestora în toate directivele relevante; Obiectivele trebuie să reflecte impactul asupra mediului al materialelor; pot fi avute în vedere și negociate obiective intermediare și perioade de tranziție cu statele membre; |
| --- | --- |

—

solicită Comisiei Europene să prevadă, până în 2020, interzicerea depozitării deșeurilor din plastic și extrem de inflamabile și să introducă obiective specifice și ambițioase în materie de prevenire, pregătire pentru reutilizare și reciclare a deșeurilor de plastic, precum și armonizarea acestora în toate directivele relevante; Obiectivele trebuie să reflecte impactul asupra mediului al materialelor; pot fi avute în vedere și negociate obiective intermediare și perioade de tranziție cu statele membre;

| — | solicită Comisiei Europene să ia în considerare finanțarea viitoarelor infrastructuri de reciclare eficace a plasticului și să stopeze finanțarea depozitării și incinerării; fondurile UE ar trebui alocate numai instalațiilor de recuperare a energiei, care fac parte dintr-o strategie coerentă de gestionare a deșeurilor, care prevede infrastructuri suficiente de sortare, curățare și reciclare în amonte a deșeurilor colectate; |
| --- | --- |

—

solicită Comisiei Europene să ia în considerare finanțarea viitoarelor infrastructuri de reciclare eficace a plasticului și să stopeze finanțarea depozitării și incinerării; fondurile UE ar trebui alocate numai instalațiilor de recuperare a energiei, care fac parte dintr-o strategie coerentă de gestionare a deșeurilor, care prevede infrastructuri suficiente de sortare, curățare și reciclare în amonte a deșeurilor colectate;

| — | solicită punerea deplină în aplicare a principiului „poluatorul plătește” și solicită Comisiei Europene să studieze modul în care poate fi aplicată mai bine responsabilitatea extinsă a producătorului și importatorului în UE. Plata unei garanții și preluarea obligatorie a produsului aflat la sfârșitul ciclului de viață reprezintă căi de urmat la nivelul Uniunii Europene pentru anumite produse din plastic și produse care conțin plastic. Aplicarea principiului „plătești pentru a arunca” în cazul obiectelor voluminoase ar trebui de asemenea să fie obligatorie, iar metodele de colectare să fie determinate de ALR. În plus, pe lângă stimulentele în vederea reutilizării, se recomandă interzicerea furnizării gratuite a pungilor de plastic; |
| --- | --- |

—

solicită punerea deplină în aplicare a principiului „poluatorul plătește” și solicită Comisiei Europene să studieze modul în care poate fi aplicată mai bine responsabilitatea extinsă a producătorului și importatorului în UE. Plata unei garanții și preluarea obligatorie a produsului aflat la sfârșitul ciclului de viață reprezintă căi de urmat la nivelul Uniunii Europene pentru anumite produse din plastic și produse care conțin plastic. Aplicarea principiului „plătești pentru a arunca” în cazul obiectelor voluminoase ar trebui de asemenea să fie obligatorie, iar metodele de colectare să fie determinate de ALR. În plus, pe lângă stimulentele în vederea reutilizării, se recomandă interzicerea furnizării gratuite a pungilor de plastic;

| — | consideră că la proiectare trebuie avută în vedere utilizarea unei varietăți reduse de materiale plastice, care să nu fie combinate cu alte materiale, și o declarare neechivocă a tipului materialului plastic pe ambalaje și produse, pentru a înlesni astfel reutilizarea și reciclarea lor; militează pentru introducerea unui conținut minim de material reciclat în viitoarele revizuiri ale procesului de proiectare; |
| --- | --- |

—

consideră că la proiectare trebuie avută în vedere utilizarea unei varietăți reduse de materiale plastice, care să nu fie combinate cu alte materiale, și o declarare neechivocă a tipului materialului plastic pe ambalaje și produse, pentru a înlesni astfel reutilizarea și reciclarea lor; militează pentru introducerea unui conținut minim de material reciclat în viitoarele revizuiri ale procesului de proiectare;

| — | solicită încheierea unui acord internațional privind interzicerea utilizării microgranulelor de plastic care se descompun, în produsele cosmetice și în alte produse de uz personal pentru a preveni această relativ nouă sursă de poluare a lanțului alimentar; consideră că există dovezi suficiente pentru a solicita interzicerea plasticului oxo-degradabil până când cercetări mai aprofundate vor stabili că acest produs are o valoare adăugată; |
| --- | --- |

—

solicită încheierea unui acord internațional privind interzicerea utilizării microgranulelor de plastic care se descompun, în produsele cosmetice și în alte produse de uz personal pentru a preveni această relativ nouă sursă de poluare a lanțului alimentar; consideră că există dovezi suficiente pentru a solicita interzicerea plasticului oxo-degradabil până când cercetări mai aprofundate vor stabili că acest produs are o valoare adăugată;

| Raportor | dna Linda GILLHAM, membru al Consiliului municipal din Runnymede (UK-AE) |
| --- | --- |
| Document de referință | Cartea verde privind strategia europeană în materie de deșeuri de plastic aflate în mediul înconjurător
  COM(2013) 123 final |

Raportor

dna Linda GILLHAM, membru al Consiliului municipal din Runnymede (UK-AE)

Document de referință

Cartea verde privind strategia europeană în materie de deșeuri de plastic aflate în mediul înconjurător

COM(2013) 123 final

I.   RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL REGIUNILOR

| 1. | salută Cartea verde privind deșeurile de plastic aflate în mediul înconjurător. Gestionarea optimă a deșeurilor este una dintre provocările majore cu care se confruntă autoritățile locale și regionale (ALR) în prezent, atât din perspectiva reducerii impactului asupra mediului al generării unui volum din ce în ce mai mare de deșeuri, prin crearea și finanțarea de infrastructuri de tratare și eliminare a deșeurilor, cât și din perspectiva conservării resurselor naturale; |
| --- | --- |

1.

salută Cartea verde privind deșeurile de plastic aflate în mediul înconjurător. Gestionarea optimă a deșeurilor este una dintre provocările majore cu care se confruntă autoritățile locale și regionale (ALR) în prezent, atât din perspectiva reducerii impactului asupra mediului al generării unui volum din ce în ce mai mare de deșeuri, prin crearea și finanțarea de infrastructuri de tratare și eliminare a deșeurilor, cât și din perspectiva conservării resurselor naturale;

| 2. | atrage atenția asupra faptului că, totuși, prevenirea generării deșeurilor trebuie să se bucure de prioritate maximă. Pe lângă optimizarea gestionării deșeurilor principala provocare este stabilirea unor strategii cuprinzătoare și ambițioase de prevenire a generării deșeurilor; |
| --- | --- |

2.

atrage atenția asupra faptului că, totuși, prevenirea generării deșeurilor trebuie să se bucure de prioritate maximă. Pe lângă optimizarea gestionării deșeurilor principala provocare este stabilirea unor strategii cuprinzătoare și ambițioase de prevenire a generării deșeurilor;

| 3. | în acest context, solicită punerea deplină în aplicare a principiului „poluatorul plătește”, ca una dintre cele mai eficace metode de prevenire a deșeurilor, care poate ajuta autoritățile locale și regionale să își îndeplinească obiectivele în materie de deșeuri, reducând astfel povara financiară și administrativă care cade pe umerii acestora; |
| --- | --- |

3.

în acest context, solicită punerea deplină în aplicare a principiului „poluatorul plătește”, ca una dintre cele mai eficace metode de prevenire a deșeurilor, care poate ajuta autoritățile locale și regionale să își îndeplinească obiectivele în materie de deșeuri, reducând astfel povara financiară și administrativă care cade pe umerii acestora;

| 4. | recunoaște că implicarea gospodăriilor este un element esențial pentru realizarea obiectivelor în materie de prevenire, colectare și reciclare. ALR sunt în măsură să furnizeze cetățenilor informații și echipamente necesare, pe de o parte, pentru a-și adapta atitudinea în materie de consum și, pe de altă parte, pentru a spori gama și calitatea materialelor colectate. Aceasta depinde de asumarea convingerii că deșeurile de plastic pot constitui o resursă valoroasă; |
| --- | --- |

4.

recunoaște că implicarea gospodăriilor este un element esențial pentru realizarea obiectivelor în materie de prevenire, colectare și reciclare. ALR sunt în măsură să furnizeze cetățenilor informații și echipamente necesare, pe de o parte, pentru a-și adapta atitudinea în materie de consum și, pe de altă parte, pentru a spori gama și calitatea materialelor colectate. Aceasta depinde de asumarea convingerii că deșeurile de plastic pot constitui o resursă valoroasă;

| 5. | atrage atenția asupra faptului că deșeurile de plastic nu provin numai de la gospodăriile private; trebuie să se acorde o atenție mult mai mare în special industriei (de exemplu, industriei constructoare de vehicule), sectorului construcțiilor și altor sectoare profesionale, dat fiind că acestea au un consum foarte ridicat de materiale plastice; |
| --- | --- |

5.

atrage atenția asupra faptului că deșeurile de plastic nu provin numai de la gospodăriile private; trebuie să se acorde o atenție mult mai mare în special industriei (de exemplu, industriei constructoare de vehicule), sectorului construcțiilor și altor sectoare profesionale, dat fiind că acestea au un consum foarte ridicat de materiale plastice;

| 6. | recunoaște că există disparități între statele membre în ceea ce privește gestionarea deșeurilor. Din numeroase motive, inclusiv opoziția opiniei publice, în multe state membre investițiile în instalațiile de gestionare a deșeurilor au fost încetinite, înregistrând întârzieri în punerea în funcțiune a infrastructurii necesare; |
| --- | --- |

6.

recunoaște că există disparități între statele membre în ceea ce privește gestionarea deșeurilor. Din numeroase motive, inclusiv opoziția opiniei publice, în multe state membre investițiile în instalațiile de gestionare a deșeurilor au fost încetinite, înregistrând întârzieri în punerea în funcțiune a infrastructurii necesare;

| 7. | regretă lipsa sau ritmul lent al planificării strategice în lanțul de gestionare a deșeurilor: acțiunile de prevenire și de pregătire în vederea reutilizării și reciclării, sistemele de colectare, stațiile de tratare, inițiativele pieței. Pentru a asigura funcționarea piețelor trebuie asigurat un volum suficient de material plastic reciclat; |
| --- | --- |

7.

regretă lipsa sau ritmul lent al planificării strategice în lanțul de gestionare a deșeurilor: acțiunile de prevenire și de pregătire în vederea reutilizării și reciclării, sistemele de colectare, stațiile de tratare, inițiativele pieței. Pentru a asigura funcționarea piețelor trebuie asigurat un volum suficient de material plastic reciclat;

| 8. | solicită Comisiei Europene să asigure implementarea deplină și punerea în aplicare a legislației UE existente în materie de mediu în toate cele 28 de state membre. Consideră că, în prezent, nu există suficiente resurse pentru punerea în aplicare și control; |
| --- | --- |

8.

solicită Comisiei Europene să asigure implementarea deplină și punerea în aplicare a legislației UE existente în materie de mediu în toate cele 28 de state membre. Consideră că, în prezent, nu există suficiente resurse pentru punerea în aplicare și control;

| 9. | salută intenția revizuirii în 2014 a Directivei privind depozitele de deșeuri. Consideră că aceasta ar trebui să prevadă interzicerea, până în 2020, a depozitării deșeurilor din plastic și extrem de inflamabile. CoR recunoaște că industria gestionării deșeurilor și ALR au nevoie de timp, de investiții și siguranță pentru a angaja resurse în infrastructura necesară colectării, sortării, reciclării și tratării eficiente. În timp ce statele membre mai puțin performante pot avea nevoie de o perioadă de tranziție pentru introducerea unei interdicții, toate deșeurile de plastic trebuie gestionate ca fiind o resursă, după cum prevede Foaia de parcurs către o Europă eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor, pentru îndeplinirea obiectivelor 2020; |
| --- | --- |

9.

salută intenția revizuirii în 2014 a Directivei privind depozitele de deșeuri. Consideră că aceasta ar trebui să prevadă interzicerea, până în 2020, a depozitării deșeurilor din plastic și extrem de inflamabile. CoR recunoaște că industria gestionării deșeurilor și ALR au nevoie de timp, de investiții și siguranță pentru a angaja resurse în infrastructura necesară colectării, sortării, reciclării și tratării eficiente. În timp ce statele membre mai puțin performante pot avea nevoie de o perioadă de tranziție pentru introducerea unei interdicții, toate deșeurile de plastic trebuie gestionate ca fiind o resursă, după cum prevede Foaia de parcurs către o Europă eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor, pentru îndeplinirea obiectivelor 2020;

| 10. | recunoaște că, deși șapte state membre depozitează deja mai puțin de 10 % din deșeuri, 11 state încă depozitează peste 60 %. Gestionarea deșeurilor trebuie să recunoască valoarea specifică a plasticului și să introducă sisteme mai bune și mai eficiente de colectare, în vederea reducerii la minimum a contaminării; |
| --- | --- |

10.

recunoaște că, deși șapte state membre depozitează deja mai puțin de 10 % din deșeuri, 11 state încă depozitează peste 60 %. Gestionarea deșeurilor trebuie să recunoască valoarea specifică a plasticului și să introducă sisteme mai bune și mai eficiente de colectare, în vederea reducerii la minimum a contaminării;

| 11. | solicită Comisiei Europene să adopte, în cadrul viitoarelor revizuiri, o abordare integrată a tuturor tipurilor de plastic, inclusiv a deșeurilor de echipamente electrice și electronice (DEEE), a vehiculelor scoase din uz (VSU) și a ambalajelor. Obiectivele stabilite în Directiva-cadru privind deșeurile nu sunt suficient de ridicate și nu se referă în mod specific la deșeurile de plastic. |
| --- | --- |

11.

solicită Comisiei Europene să adopte, în cadrul viitoarelor revizuiri, o abordare integrată a tuturor tipurilor de plastic, inclusiv a deșeurilor de echipamente electrice și electronice (DEEE), a vehiculelor scoase din uz (VSU) și a ambalajelor. Obiectivele stabilite în Directiva-cadru privind deșeurile nu sunt suficient de ridicate și nu se referă în mod specific la deșeurile de plastic.

| 12. | insistă asupra faptului că noile obiective pentru deșeurile de plastic ar trebui să abordeze chestiunea tonajului, care nu este un instrument de măsurare adecvat, în special pentru folia de plastic, care este un material foarte ușor. Obiectivele trebuie să reflecte impactul asupra mediului al materialelor, pentru a spori valoarea plasticului, care tinde să fie trecut cu vederea în favoarea unor materiale reciclabile mai grele; |
| --- | --- |

12.

insistă asupra faptului că noile obiective pentru deșeurile de plastic ar trebui să abordeze chestiunea tonajului, care nu este un instrument de măsurare adecvat, în special pentru folia de plastic, care este un material foarte ușor. Obiectivele trebuie să reflecte impactul asupra mediului al materialelor, pentru a spori valoarea plasticului, care tinde să fie trecut cu vederea în favoarea unor materiale reciclabile mai grele;

| 13. | observă că toate statele membre au adoptat principiul „valorificării energetice a deșeurilor” ca alternativă serioasă la depozitarea deșeurilor reziduale, care rămân după reutilizare și reciclare. În acest context, reiterează faptul că fondurile UE ar trebui alocate numai instalațiilor de recuperare a energiei, care fac parte dintr-o strategie coerentă de gestionare a deșeurilor, care prevede infrastructuri suficiente de sortare, curățare și reciclare în amonte a deșeurilor colectate. În plus, consideră că, având în vedere că plasticul are o putere calorică superioară, este important să se stabilească obiective de reciclare specifice acestui material, bazate pe capacitatea de prelucrare, pentru evitarea cererii de combustibil rezultat din incinerarea unor resurse valoroase; |
| --- | --- |

13.

observă că toate statele membre au adoptat principiul „valorificării energetice a deșeurilor” ca alternativă serioasă la depozitarea deșeurilor reziduale, care rămân după reutilizare și reciclare. În acest context, reiterează faptul că fondurile UE ar trebui alocate numai instalațiilor de recuperare a energiei, care fac parte dintr-o strategie coerentă de gestionare a deșeurilor, care prevede infrastructuri suficiente de sortare, curățare și reciclare în amonte a deșeurilor colectate. În plus, consideră că, având în vedere că plasticul are o putere calorică superioară, este important să se stabilească obiective de reciclare specifice acestui material, bazate pe capacitatea de prelucrare, pentru evitarea cererii de combustibil rezultat din incinerarea unor resurse valoroase;

| 14. | consideră că ar trebui mai bine aplicate obiectivele existente. În plus, sprijină introducerea de obiective specifice și ambițioase obligatorii, dar posibil de îndeplinit, în materie de prevenire, pregătire pentru reutilizare și reciclare a deșeurilor de plastic, pe lângă cele de depozitare a deșeurilor, întrucât se pot măsura cu mai mare precizie. Aceste obiective trebuie armonizate în toate directivele relevante. Pot fi avute în vedere și negociate obiective intermediare și perioade de tranziție cu statele membre și ALR care nu au realizat progrese satisfăcătoare în raport cu obiectivele privind deșeurile. În plus, consideră că soluțiile de reciclare de înaltă calitate ar trebui promovate prin sprijinirea activă a unei piețe a plasticului reciclat și că trebuie încurajată producția de materiale care respectă mediul, în vederea reducerii deșeurilor de plastic din natură; |
| --- | --- |

14.

consideră că ar trebui mai bine aplicate obiectivele existente. În plus, sprijină introducerea de obiective specifice și ambițioase obligatorii, dar posibil de îndeplinit, în materie de prevenire, pregătire pentru reutilizare și reciclare a deșeurilor de plastic, pe lângă cele de depozitare a deșeurilor, întrucât se pot măsura cu mai mare precizie. Aceste obiective trebuie armonizate în toate directivele relevante. Pot fi avute în vedere și negociate obiective intermediare și perioade de tranziție cu statele membre și ALR care nu au realizat progrese satisfăcătoare în raport cu obiectivele privind deșeurile. În plus, consideră că soluțiile de reciclare de înaltă calitate ar trebui promovate prin sprijinirea activă a unei piețe a plasticului reciclat și că trebuie încurajată producția de materiale care respectă mediul, în vederea reducerii deșeurilor de plastic din natură;

| 15. | solicită ca aceste obiective să se stabilească în conformitate cu principiile proporționalității, proximității și precauției în materie de prevenire, de pregătire pentru reutilizare și de reciclare; |
| --- | --- |

15.

solicită ca aceste obiective să se stabilească în conformitate cu principiile proporționalității, proximității și precauției în materie de prevenire, de pregătire pentru reutilizare și de reciclare;

| 16. | consideră că aceste măsuri vor plasa deșeurile de plastic pe o poziție mai ridicată în ierarhie și este de acord cu solicitarea Parlamentului European de interzicere, până în 2020, a depozitării tuturor deșeurilor reciclabile și a deșeurilor biologice, dar avertizează că există riscul creșterii exportului de deșeuri de plastic în afara Europei în cazul în care reciclarea acestora nu se dezvoltă mai mult în UE; |
| --- | --- |

16.

consideră că aceste măsuri vor plasa deșeurile de plastic pe o poziție mai ridicată în ierarhie și este de acord cu solicitarea Parlamentului European de interzicere, până în 2020, a depozitării tuturor deșeurilor reciclabile și a deșeurilor biologice, dar avertizează că există riscul creșterii exportului de deșeuri de plastic în afara Europei în cazul în care reciclarea acestora nu se dezvoltă mai mult în UE;

| 17. | solicită promovarea mai extinsă a reciclării plasticului în toate stadiile, pentru încurajarea unei economii circulare. Încă din faza inițială de proiectare, ar trebui avută în vedere nu numai reciclarea la sfârșitul ciclului de viață, ci și raționalizarea polimerilor utilizați în procesul de producție și utilizarea unei varietăți reduse de materiale plastice, care să nu fie combinate cu alte materiale, în vederea facilitării separării pentru reciclare; |
| --- | --- |

17.

solicită promovarea mai extinsă a reciclării plasticului în toate stadiile, pentru încurajarea unei economii circulare. Încă din faza inițială de proiectare, ar trebui avută în vedere nu numai reciclarea la sfârșitul ciclului de viață, ci și raționalizarea polimerilor utilizați în procesul de producție și utilizarea unei varietăți reduse de materiale plastice, care să nu fie combinate cu alte materiale, în vederea facilitării separării pentru reciclare;

| 18. | încurajează Comisia Europeană să promoveze achizițiile publice ecologice, care să propună stimulente mai importante pentru prevenirea, pregătirea pentru reutilizare, reciclarea și creșterea volumului de plastic reciclat în noile produse; |
| --- | --- |

18.

încurajează Comisia Europeană să promoveze achizițiile publice ecologice, care să propună stimulente mai importante pentru prevenirea, pregătirea pentru reutilizare, reciclarea și creșterea volumului de plastic reciclat în noile produse;

| 19. | solicită Comisiei Europene să ia în considerare finanțarea viitoarelor infrastructuri de reciclare eficace a plasticului și să stopeze finanțarea depozitării și incinerării, sprijinind totodată piața reciclării plasticului și, implicit, crearea de locuri de muncă; |
| --- | --- |

19.

solicită Comisiei Europene să ia în considerare finanțarea viitoarelor infrastructuri de reciclare eficace a plasticului și să stopeze finanțarea depozitării și incinerării, sprijinind totodată piața reciclării plasticului și, implicit, crearea de locuri de muncă;

| 20. | recunoaște că reciclarea materialelor permite UE să devină mai independentă sub aspectul asigurării materiilor prime și că valorificarea energetică ar trebui să rămână o soluție în subsidiar, în conformitate cu ierarhia deșeurilor, pentru a se asigura valorificarea deplină a potențialului deșeurilor redirecționate și pentru a nu provoca un curent de opinie în favoarea valorificării energetice, după cum recomandă de altfel și cartea verde; |
| --- | --- |

20.

recunoaște că reciclarea materialelor permite UE să devină mai independentă sub aspectul asigurării materiilor prime și că valorificarea energetică ar trebui să rămână o soluție în subsidiar, în conformitate cu ierarhia deșeurilor, pentru a se asigura valorificarea deplină a potențialului deșeurilor redirecționate și pentru a nu provoca un curent de opinie în favoarea valorificării energetice, după cum recomandă de altfel și cartea verde;

| 21. | crede cu fermitate că sistemele de colectare la domiciliu ar trebui să fie obligatorii, dar proiectate astfel încât să încurajeze separarea și recuperarea la maximum a materialelor reciclabile de înaltă calitate. Acest aspect ține de domeniul subsidiarității și, deși reciclarea deșeurilor uscate nediferențiate se dovedește foarte eficientă în anumite state membre, trebuie recunoscut faptul că metodele de colectare variază între zonele urbane și cele rurale și de la o țară la alta. Deși, în practică, nu este posibil să existe o politică unică uniformă, există totuși posibilitatea unei raționalizări și normalizări pe bază voluntară a metodelor de colectare; |
| --- | --- |

21.

crede cu fermitate că sistemele de colectare la domiciliu ar trebui să fie obligatorii, dar proiectate astfel încât să încurajeze separarea și recuperarea la maximum a materialelor reciclabile de înaltă calitate. Acest aspect ține de domeniul subsidiarității și, deși reciclarea deșeurilor uscate nediferențiate se dovedește foarte eficientă în anumite state membre, trebuie recunoscut faptul că metodele de colectare variază între zonele urbane și cele rurale și de la o țară la alta. Deși, în practică, nu este posibil să existe o politică unică uniformă, există totuși posibilitatea unei raționalizări și normalizări pe bază voluntară a metodelor de colectare;

| 22. | își reiterează opinia că există posibilități de conlucrare între autoritățile regionale în ceea ce privește gestionarea transfrontalieră a deșeurilor și introducerea unor centre de tratare pentru diferite tipuri de imobile, cum ar fi blocurile de locuințe, pentru asigurarea gestionării eficiente a fluxurilor de deșeuri și utilizarea optimă a infrastructurilor și resurselor disponibile în acest sector; |
| --- | --- |

22.

își reiterează opinia că există posibilități de conlucrare între autoritățile regionale în ceea ce privește gestionarea transfrontalieră a deșeurilor și introducerea unor centre de tratare pentru diferite tipuri de imobile, cum ar fi blocurile de locuințe, pentru asigurarea gestionării eficiente a fluxurilor de deșeuri și utilizarea optimă a infrastructurilor și resurselor disponibile în acest sector;

| 23. | consideră că soluțiile de reciclare de înaltă calitate ar trebui promovate prin sprijinirea activă a unei piețe a plasticului reciclat și că trebuie încurajată producția de materiale care respectă mediul, în vederea reducerii deșeurilor de plastic din natură; |
| --- | --- |

23.

consideră că soluțiile de reciclare de înaltă calitate ar trebui promovate prin sprijinirea activă a unei piețe a plasticului reciclat și că trebuie încurajată producția de materiale care respectă mediul, în vederea reducerii deșeurilor de plastic din natură;

| 24. | regretă că rapoartele actuale privind obiectivele de recuperare în conformitate cu Directiva-cadru privind deșeurile se bazează pe colectarea, și nu pe reciclarea sau valorificarea energetică efectivă. Se impune în regim de urgență clarificarea definițiilor și găsirea unei metode de calcul unice a performanțelor în materie de reciclare; |
| --- | --- |

24.

regretă că rapoartele actuale privind obiectivele de recuperare în conformitate cu Directiva-cadru privind deșeurile se bazează pe colectarea, și nu pe reciclarea sau valorificarea energetică efectivă. Se impune în regim de urgență clarificarea definițiilor și găsirea unei metode de calcul unice a performanțelor în materie de reciclare;

| 25. | recunoaște că Comisia Europeană a introdus deja un program de sprijin pentru cele 10 state membre care au înregistrat cele mai scăzute rezultate în domeniul deșeurilor. Regretă că 18 state membre sunt încă departe de a se conforma Directivei-cadru privind deșeurile; |
| --- | --- |

25.

recunoaște că Comisia Europeană a introdus deja un program de sprijin pentru cele 10 state membre care au înregistrat cele mai scăzute rezultate în domeniul deșeurilor. Regretă că 18 state membre sunt încă departe de a se conforma Directivei-cadru privind deșeurile;

| 26. | sugerează se impune o serie întreagă de măsuri, întrucât niciun instrument politic nu va permite trecerea de la depozitarea deșeurilor la reciclarea acestora. Cu toate acestea, reciclarea nu este întotdeauna o strategie viabilă în cazul în care reciclarea plasticului este dificilă din punct de vedere tehnic și nu se justifică întotdeauna economic, chiar din perspectiva celor mai serioase rațiuni privind mediul; |
| --- | --- |

26.

sugerează se impune o serie întreagă de măsuri, întrucât niciun instrument politic nu va permite trecerea de la depozitarea deșeurilor la reciclarea acestora. Cu toate acestea, reciclarea nu este întotdeauna o strategie viabilă în cazul în care reciclarea plasticului este dificilă din punct de vedere tehnic și nu se justifică întotdeauna economic, chiar din perspectiva celor mai serioase rațiuni privind mediul;

| 27. | consideră că UE beneficiază de o poziție adecvată pentru a îndeplini rolul de lider mondial în eliminarea depozitării plasticului și ar trebui să difuzeze cele mai bune practici în materie de gestionare a deșeurilor la nivel local, regional, național și internațional. UE ar trebui să promoveze inițiative durabile și să se asigure că navele agenților de reciclare își transportă produsele numai către stațiile de reciclare care se conformează acelorași norme ca și stațiile de reciclare din UE. Brokerii nu sunt agenți de reciclare, iar CoR solicită o monitorizare mai strictă a punerii în aplicare a regulamentelor privind transportarea deșeurilor în porturile europene; |
| --- | --- |

27.

consideră că UE beneficiază de o poziție adecvată pentru a îndeplini rolul de lider mondial în eliminarea depozitării plasticului și ar trebui să difuzeze cele mai bune practici în materie de gestionare a deșeurilor la nivel local, regional, național și internațional. UE ar trebui să promoveze inițiative durabile și să se asigure că navele agenților de reciclare își transportă produsele numai către stațiile de reciclare care se conformează acelorași norme ca și stațiile de reciclare din UE. Brokerii nu sunt agenți de reciclare, iar CoR solicită o monitorizare mai strictă a punerii în aplicare a regulamentelor privind transportarea deșeurilor în porturile europene;

| 28. | în acest context, își reiterează sprijinul la crearea unei platforme de informare europene, care ar oferi ALR posibilitatea de a face schimb de informații cu privire la prevenirea și gestionarea deșeurilor în interiorul și în afara UE; |
| --- | --- |

28.

în acest context, își reiterează sprijinul la crearea unei platforme de informare europene, care ar oferi ALR posibilitatea de a face schimb de informații cu privire la prevenirea și gestionarea deșeurilor în interiorul și în afara UE;

| 29. | recunoaște faptul că plasticul este utilizat la scară mondială, dar aplicarea bunelor practici încă din faza de proiectare, din perspectiva posibilităților de reutilizare și reparare, precum și a reciclării, își va dovedi eficacitatea dincolo de granițele UE și va ajuta la evitarea transformării deșeurilor de plastic în viitoare deșeuri marine; |
| --- | --- |

29.

recunoaște faptul că plasticul este utilizat la scară mondială, dar aplicarea bunelor practici încă din faza de proiectare, din perspectiva posibilităților de reutilizare și reparare, precum și a reciclării, își va dovedi eficacitatea dincolo de granițele UE și va ajuta la evitarea transformării deșeurilor de plastic în viitoare deșeuri marine;

| 30. | observă că multe bunuri de consum, în special aparate electrice și electronice, sunt fabricate în afara UE și, din cauza prețului ridicat al forței de muncă în UE, sunt apoi reexportate pentru demontare, reciclare sau eliminare. În conformitate cu principiul proximității, CoR recomandă dezvoltarea infrastructurilor de reciclare și reutilizare într-un cadru european, pentru ca statele membre să utilizeze în mod eficient infrastructurile de gestionare existente pe teritoriul UE și să evite duplicarea inutilă a investițiilor. Astfel, deșeurile din plastic ar putea fi tratate în țările vecine fără să fie necesară construirea de diferite tipuri de stații de reciclare a deșeurilor în fiecare stat membru, în timp ce infrastructuri specifice de tratare specializată a unui anumit tip de deșeuri ar putea fi instalate pe teritoriul UE pentru evitarea duplicărilor. CoR admite că trebuie introduse și consolidate sisteme adecvate de control transfrontalier a deplasării deșeurilor; |
| --- | --- |

30.

observă că multe bunuri de consum, în special aparate electrice și electronice, sunt fabricate în afara UE și, din cauza prețului ridicat al forței de muncă în UE, sunt apoi reexportate pentru demontare, reciclare sau eliminare. În conformitate cu principiul proximității, CoR recomandă dezvoltarea infrastructurilor de reciclare și reutilizare într-un cadru european, pentru ca statele membre să utilizeze în mod eficient infrastructurile de gestionare existente pe teritoriul UE și să evite duplicarea inutilă a investițiilor. Astfel, deșeurile din plastic ar putea fi tratate în țările vecine fără să fie necesară construirea de diferite tipuri de stații de reciclare a deșeurilor în fiecare stat membru, în timp ce infrastructuri specifice de tratare specializată a unui anumit tip de deșeuri ar putea fi instalate pe teritoriul UE pentru evitarea duplicărilor. CoR admite că trebuie introduse și consolidate sisteme adecvate de control transfrontalier a deplasării deșeurilor;

| 31. | consideră că, deși acțiunea voluntară poate completa legislația, reglementarea va fi necesară pentru a asigura un cadru de gestionare a deșeurilor eficient, eficace, sigur și durabil. CoR consideră totuși că Comisia Europeană ar trebui să aibă în vedere măsuri de informare și incitare a consumatorului și a gospodăriilor să își modifice comportamentul, înainte de a se recurge la taxe și interdicții; |
| --- | --- |

31.

consideră că, deși acțiunea voluntară poate completa legislația, reglementarea va fi necesară pentru a asigura un cadru de gestionare a deșeurilor eficient, eficace, sigur și durabil. CoR consideră totuși că Comisia Europeană ar trebui să aibă în vedere măsuri de informare și incitare a consumatorului și a gospodăriilor să își modifice comportamentul, înainte de a se recurge la taxe și interdicții;

| 32. | solicită Comisiei Europene să studieze modul în care poate fi aplicată mai bine responsabilitatea extinsă a producătorului și importatorului în UE, în special în cazul deșeurilor de plastic de gestionarea cărora răspund prea adesea autoritățile locale și regionale. O mai bună aplicare a acestei responsabilități ar trebui să permită introducerea pe piață a unor produse care generează mai puține deșeuri de plastic și care sunt mai ușor de reciclat. Plata unei garanții și preluarea obligatorie a produsului aflat la sfârșitul ciclului de viață reprezintă căi de urmat la nivelul Uniunii Europene pentru anumite produse din plastic și produse care conțin plastic, astfel încât să fie luată această povară de pe umerii autorităților locale și regionale. Comitetul consideră că merită promovat de asemenea sistemul de „preluare” în rândul distribuitorilor, școlilor și întreprinderilor, unde se pot acumula cantități de resurse separate valoroase, pentru ca procesul de reciclare să devină mai viabil. Există exemple, cum sunt telefoanele mobile și cartușele de imprimantă. |
| --- | --- |

32.

solicită Comisiei Europene să studieze modul în care poate fi aplicată mai bine responsabilitatea extinsă a producătorului și importatorului în UE, în special în cazul deșeurilor de plastic de gestionarea cărora răspund prea adesea autoritățile locale și regionale. O mai bună aplicare a acestei responsabilități ar trebui să permită introducerea pe piață a unor produse care generează mai puține deșeuri de plastic și care sunt mai ușor de reciclat. Plata unei garanții și preluarea obligatorie a produsului aflat la sfârșitul ciclului de viață reprezintă căi de urmat la nivelul Uniunii Europene pentru anumite produse din plastic și produse care conțin plastic, astfel încât să fie luată această povară de pe umerii autorităților locale și regionale. Comitetul consideră că merită promovat de asemenea sistemul de „preluare” în rândul distribuitorilor, școlilor și întreprinderilor, unde se pot acumula cantități de resurse separate valoroase, pentru ca procesul de reciclare să devină mai viabil. Există exemple, cum sunt telefoanele mobile și cartușele de imprimantă.

| 33. | este de părere că aplicarea principiului „plătești pentru a arunca” în cazul obiectelor voluminoase ar trebui de asemenea să fie obligatorie, iar metodele de colectare să fie determinate de ALR; de asemenea, trebuie luate măsuri de sensibilizare și de control mai atent al traseului deșeurilor, pentru a se evita tendința ca deșeurile (de plastic) să fie incinerate în echipamente necorespunzătoare din punct de vedere tehnic sau depozitate ilegal; |
| --- | --- |

33.

este de părere că aplicarea principiului „plătești pentru a arunca” în cazul obiectelor voluminoase ar trebui de asemenea să fie obligatorie, iar metodele de colectare să fie determinate de ALR; de asemenea, trebuie luate măsuri de sensibilizare și de control mai atent al traseului deșeurilor, pentru a se evita tendința ca deșeurile (de plastic) să fie incinerate în echipamente necorespunzătoare din punct de vedere tehnic sau depozitate ilegal;

| 34. | recunoaște că există posibilități de dezvoltare a sistemelor de garanție și preluare de la caz la caz. Recuperarea sticlelor și recipientelor pentru băuturi s-a dovedit a fi o soluție de succes în câteva state membre și oferă material de reciclare de calitate. Această soluție ar putea oferi o alternativă valoroasă în zonele rurale, unde nu este posibilă colectarea separată. Colectarea materialelor plastice de tip PET (polietilentereftalat) poate fi încurajată în continuare de către ALR prin aplicarea planurile de durabilitate a mediului în cadrul evenimentelor cu largă participare, numai dacă nu există alternative ecologice pentru sticlele din PET; |
| --- | --- |

34.

recunoaște că există posibilități de dezvoltare a sistemelor de garanție și preluare de la caz la caz. Recuperarea sticlelor și recipientelor pentru băuturi s-a dovedit a fi o soluție de succes în câteva state membre și oferă material de reciclare de calitate. Această soluție ar putea oferi o alternativă valoroasă în zonele rurale, unde nu este posibilă colectarea separată. Colectarea materialelor plastice de tip PET (polietilentereftalat) poate fi încurajată în continuare de către ALR prin aplicarea planurile de durabilitate a mediului în cadrul evenimentelor cu largă participare, numai dacă nu există alternative ecologice pentru sticlele din PET;

Proiectarea ecologică

| 35. | consideră că etapa proiectării produselor este esențială pentru reducerea la minimum a deșeurilor. Crede că, întrucât actuala directivă privind proiectarea ecologică se concentrează pe consumul de apă și energie, revizuirea acesteia ar putea acum să lărgească domeniul de aplicare pentru a extinde aplicarea sa la alte produse de plastic și pentru a include cerințe privind pregătirea pentru reutilizare, combaterea obsolescenței, posibilitatea de reparare a produsului și reciclarea, prevăzând consilierea consumatorului cu privire la durabilitatea produsului (de exemplu, un „pașaport” care să însoțească produsul). Proiectarea este importantă pentru consumatori, dar și pentru autoritățile care se ocupă de gestionarea deșeurilor, care sunt responsabile pentru gestionarea sfârșitului ciclului de viață al produselor. O bună proiectare a produsului și a ambalajului aferent precum și a demontării acestuia va pregăti și îmbunătăți posibilitățile de reciclare a produsului respectiv; |
| --- | --- |

35.

consideră că etapa proiectării produselor este esențială pentru reducerea la minimum a deșeurilor. Crede că, întrucât actuala directivă privind proiectarea ecologică se concentrează pe consumul de apă și energie, revizuirea acesteia ar putea acum să lărgească domeniul de aplicare pentru a extinde aplicarea sa la alte produse de plastic și pentru a include cerințe privind pregătirea pentru reutilizare, combaterea obsolescenței, posibilitatea de reparare a produsului și reciclarea, prevăzând consilierea consumatorului cu privire la durabilitatea produsului (de exemplu, un „pașaport” care să însoțească produsul). Proiectarea este importantă pentru consumatori, dar și pentru autoritățile care se ocupă de gestionarea deșeurilor, care sunt responsabile pentru gestionarea sfârșitului ciclului de viață al produselor. O bună proiectare a produsului și a ambalajului aferent precum și a demontării acestuia va pregăti și îmbunătăți posibilitățile de reciclare a produsului respectiv;

| 36. | atrage atenția asupra tendinței de „reducere a masei” și a introducerii pungilor în proiectarea ambalajelor destinate consumatorului (plasticul înlocuind sticla sau metalul), ceea ce reduce costurile de transport și, ca urmare, emisiile de dioxid de carbon; recunoaște însă că, deși aceste rezultate sunt în avantajul tuturor, această tendință se poate dovedi foarte profitabilă pentru producători, în schimbul creșterii costurilor de colectare și prelucrare care revin autorităților locale și regionale; |
| --- | --- |

36.

atrage atenția asupra tendinței de „reducere a masei” și a introducerii pungilor în proiectarea ambalajelor destinate consumatorului (plasticul înlocuind sticla sau metalul), ceea ce reduce costurile de transport și, ca urmare, emisiile de dioxid de carbon; recunoaște însă că, deși aceste rezultate sunt în avantajul tuturor, această tendință se poate dovedi foarte profitabilă pentru producători, în schimbul creșterii costurilor de colectare și prelucrare care revin autorităților locale și regionale;

| 37. | în acest context, consideră necesară reducerea sortimentelor de mase plastice (compoziția materialelor plastice), pentru a permite astfel topirea în comun a maselor plastice compatibile, sortate în prealabil. Aceasta presupune, de asemenea, o declarare neechivocă a tipului materialului plastic pe ambalaje și produse, pentru a înlesni astfel sortarea lor; în plus, masele plastice nu trebuie să conțină poluanți organici persistenți (POP) sau substanțe chimice interzise în conformitate cu regulamentul REACH; |
| --- | --- |

37.

în acest context, consideră necesară reducerea sortimentelor de mase plastice (compoziția materialelor plastice), pentru a permite astfel topirea în comun a maselor plastice compatibile, sortate în prealabil. Aceasta presupune, de asemenea, o declarare neechivocă a tipului materialului plastic pe ambalaje și produse, pentru a înlesni astfel sortarea lor; în plus, masele plastice nu trebuie să conțină poluanți organici persistenți (POP) sau substanțe chimice interzise în conformitate cu regulamentul REACH;

| 38. | consideră că orientarea utilizatorului cu privire la proiectarea durabilă a produsului pentru întregul său ciclu de viață, inclusiv pentru prelucrarea acestui produs la încheierea acestui ciclu, îl va ajuta să înțeleagă adevărata valoare a unui obiect și să prevină risipa inutilă a unor resurse valoroase; |
| --- | --- |

38.

consideră că orientarea utilizatorului cu privire la proiectarea durabilă a produsului pentru întregul său ciclu de viață, inclusiv pentru prelucrarea acestui produs la încheierea acestui ciclu, îl va ajuta să înțeleagă adevărata valoare a unui obiect și să prevină risipa inutilă a unor resurse valoroase;

| 39. | militează pentru introducerea unui conținut minim de material reciclat în viitoarele revizuiri ale procesului de proiectare, luându-se totodată în considerare faptul că anumite utilizări, cu efect asupra calității hranei și sănătății personale impun anumite standarde în ceea ce privește materialele întrebuințate; |
| --- | --- |

39.

militează pentru introducerea unui conținut minim de material reciclat în viitoarele revizuiri ale procesului de proiectare, luându-se totodată în considerare faptul că anumite utilizări, cu efect asupra calității hranei și sănătății personale impun anumite standarde în ceea ce privește materialele întrebuințate;

| 40. | solicită eliminarea treptată a utilizării substanțelor periculoase în masele plastice, atât în cazul produselor noi, cât și al produselor reciclate, pentru reducerea riscurilor legate de utilizarea acestora și pentru a avea mai multe posibilități de reciclare. Comitetul susține recomandarea din foaia de parcurs pentru O Europă eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor, privind trecerea pe lista substanțelor candidate REACH, până în 2020, a substanțelor care stârnesc preocupări deosebit de mari, ceea ce ar permite includerea aditivilor din plastic respectivi. În acest context, solicită să se acorde o atenție specială microgranulelor din plastic și nanoparticulelor care ridică probleme noi și care nu sunt vizate în mod specific de Regulamentul REACH; |
| --- | --- |

40.

solicită eliminarea treptată a utilizării substanțelor periculoase în masele plastice, atât în cazul produselor noi, cât și al produselor reciclate, pentru reducerea riscurilor legate de utilizarea acestora și pentru a avea mai multe posibilități de reciclare. Comitetul susține recomandarea din foaia de parcurs pentru O Europă eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor, privind trecerea pe lista substanțelor candidate REACH, până în 2020, a substanțelor care stârnesc preocupări deosebit de mari, ceea ce ar permite includerea aditivilor din plastic respectivi. În acest context, solicită să se acorde o atenție specială microgranulelor din plastic și nanoparticulelor care ridică probleme noi și care nu sunt vizate în mod specific de Regulamentul REACH;

| 41. | solicită să se acorde o atenție specială proiectării ecologice în cazul imprimantelor 3D, dezvoltarea acestora putând avea un impact semnificativ asupra generării de deșeuri de plastic, atât din punct de vedere cantitativ, cât și calitativ; |
| --- | --- |

41.

solicită să se acorde o atenție specială proiectării ecologice în cazul imprimantelor 3D, dezvoltarea acestora putând avea un impact semnificativ asupra generării de deșeuri de plastic, atât din punct de vedere cantitativ, cât și calitativ;

Produsele din plastic de unică folosință

| 42. | consideră că sunt necesare măsuri combinate în ceea ce privește produsele cu durată scurtă de viață și de unică folosință, precum și dispozițiile privind reducerea utilizării acestora și promovarea produselor care pot fi folosite de mai multe ori. Aruncarea iresponsabilă a pungilor și a sticlelor de plastic goale este ilustrativă pentru societatea bazată pe risipă în care trăim și, totodată, este dăunătoare pentru mediu; pe lângă stimulentele în vederea reutilizării, în numeroase regiuni s-a dovedit utilă interzicerea furnizării gratuite a pungilor de plastic, prin urmare această soluție trebuie avută în vedere; |
| --- | --- |

42.

consideră că sunt necesare măsuri combinate în ceea ce privește produsele cu durată scurtă de viață și de unică folosință, precum și dispozițiile privind reducerea utilizării acestora și promovarea produselor care pot fi folosite de mai multe ori. Aruncarea iresponsabilă a pungilor și a sticlelor de plastic goale este ilustrativă pentru societatea bazată pe risipă în care trăim și, totodată, este dăunătoare pentru mediu; pe lângă stimulentele în vederea reutilizării, în numeroase regiuni s-a dovedit utilă interzicerea furnizării gratuite a pungilor de plastic, prin urmare această soluție trebuie avută în vedere;

| 43. | consideră că sunt necesare măsuri combinate în ceea ce privește produsele cu durată scurtă de viață și de unică folosință, precum și dispozițiile privind reducerea utilizării acestora și promovarea produselor care pot fi folosite de mai multe ori. Aruncarea iresponsabilă a pungilor și a sticlelor de plastic goale este ilustrativă pentru societatea bazată pe risipă în care trăim și, totodată, este dăunătoare pentru mediu; |
| --- | --- |

43.

consideră că sunt necesare măsuri combinate în ceea ce privește produsele cu durată scurtă de viață și de unică folosință, precum și dispozițiile privind reducerea utilizării acestora și promovarea produselor care pot fi folosite de mai multe ori. Aruncarea iresponsabilă a pungilor și a sticlelor de plastic goale este ilustrativă pentru societatea bazată pe risipă în care trăim și, totodată, este dăunătoare pentru mediu;

| 44. | consideră că sistemul de preluare ar putea fi încurajat și extins și în alte locuri publice foarte frecventate (deseori întreprinderile și școlile recurg la sisteme similare de mici dimensiuni care le ajută să recolteze cantități importante de deșeuri reciclabile); |
| --- | --- |

44.

consideră că sistemul de preluare ar putea fi încurajat și extins și în alte locuri publice foarte frecventate (deseori întreprinderile și școlile recurg la sisteme similare de mici dimensiuni care le ajută să recolteze cantități importante de deșeuri reciclabile);

Materialele plastice biodegradabile

| 45. | își exprimă preocuparea cu privire la posibilitatea inducerii în eroare a consumatorilor prin utilizarea termenului „biodegradabil” în condițiile în care aceste materiale se descompun adesea numai în instalațiile de compostare industrială, la temperaturi ridicate; |
| --- | --- |

45.

își exprimă preocuparea cu privire la posibilitatea inducerii în eroare a consumatorilor prin utilizarea termenului „biodegradabil” în condițiile în care aceste materiale se descompun adesea numai în instalațiile de compostare industrială, la temperaturi ridicate;

| 46. | subliniază că este important să se facă diferența între materiale degradabile, biodegradabile și compostabile. Acești termeni deseori se înlocuiesc reciproc, ceea ce este incorect. Un material plastic poate fi degradabil, dar nu biodegradabil, sau poate fi doar compostabil; |
| --- | --- |

46.

subliniază că este important să se facă diferența între materiale degradabile, biodegradabile și compostabile. Acești termeni deseori se înlocuiesc reciproc, ceea ce este incorect. Un material plastic poate fi degradabil, dar nu biodegradabil, sau poate fi doar compostabil;

| 47. | consideră că armonizarea și simplificarea sunt esențiale în etichetarea destinată consumatorilor. Totuși, își exprimă preocuparea cu privire la faptul că unele informații pot deruta sau induce în eroare și ar trebui eliminate. Informațiile privind procedurile adecvate de reciclare și conținutul de materiale reciclate ar trebui să fie ușor de înțeles; |
| --- | --- |

47.

consideră că armonizarea și simplificarea sunt esențiale în etichetarea destinată consumatorilor. Totuși, își exprimă preocuparea cu privire la faptul că unele informații pot deruta sau induce în eroare și ar trebui eliminate. Informațiile privind procedurile adecvate de reciclare și conținutul de materiale reciclate ar trebui să fie ușor de înțeles;

| 48. | își exprimă de asemenea îngrijorarea cu privire la faptul că termenul „bioplastice” poate antrena acordarea de acreditări în materie de mediu, în condițiile în care biomasa utilizată în procesul de producție poate să nu fie durabilă sau să concureze utilizarea terenurilor pentru producerea de alimente; se pronunță în favoarea promovării și sprijinirii cercetării și dezvoltării de bioplastice. În acest sens, trebuie ținut seama în mod fundamental de concepția lor ecologică, cu privire la materia primă (pe cât posibil, din deșeuri), la aditivi (care nu dăunează mediului și sănătății), la capacitatea lor de a fi reparate, precum și cu privire la potențialul de reutilizare sau la capacitatea de a se descompune ale acestora; |
| --- | --- |

48.

își exprimă de asemenea îngrijorarea cu privire la faptul că termenul „bioplastice” poate antrena acordarea de acreditări în materie de mediu, în condițiile în care biomasa utilizată în procesul de producție poate să nu fie durabilă sau să concureze utilizarea terenurilor pentru producerea de alimente; se pronunță în favoarea promovării și sprijinirii cercetării și dezvoltării de bioplastice. În acest sens, trebuie ținut seama în mod fundamental de concepția lor ecologică, cu privire la materia primă (pe cât posibil, din deșeuri), la aditivi (care nu dăunează mediului și sănătății), la capacitatea lor de a fi reparate, precum și cu privire la potențialul de reutilizare sau la capacitatea de a se descompune ale acestora;

| 49. | prin urmare, solicită ca standardele europene pentru posibilitățile de compostare (atât la scară industrială, cât și la domiciliu), biodegradabilitate și degradabilitate, precum EN 13432 și EN 1499, să se aplice integral, dar și să fie verificate sub aspectul valabilității lor în ceea ce privește asigurarea unui mediu adecvat, precum solul, apa mării și apele curgătoare, stațiile de tratare a apelor reziduale și de fermentare anaerobă a deșeurilor, pentru a realiza un sistem european de etichetare prin care se vor distinge foarte clar caracteristicile menționate; |
| --- | --- |

49.

prin urmare, solicită ca standardele europene pentru posibilitățile de compostare (atât la scară industrială, cât și la domiciliu), biodegradabilitate și degradabilitate, precum EN 13432 și EN 1499, să se aplice integral, dar și să fie verificate sub aspectul valabilității lor în ceea ce privește asigurarea unui mediu adecvat, precum solul, apa mării și apele curgătoare, stațiile de tratare a apelor reziduale și de fermentare anaerobă a deșeurilor, pentru a realiza un sistem european de etichetare prin care se vor distinge foarte clar caracteristicile menționate;

| 50. | solicită încheierea unui acord internațional privind interzicerea utilizării microgranulelor de plastic care se descompun, în produsele cosmetice de curățare a tenului, în pasta de dinți și în alte produse de uz personal pentru a preveni această relativ nouă sursă de poluare a lanțului alimentar; |
| --- | --- |

50.

solicită încheierea unui acord internațional privind interzicerea utilizării microgranulelor de plastic care se descompun, în produsele cosmetice de curățare a tenului, în pasta de dinți și în alte produse de uz personal pentru a preveni această relativ nouă sursă de poluare a lanțului alimentar;

| 51. | își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că eticheta de plastic „oxo-degradabil” înseamnă numai „oxo-fragmentabil”, și nu biodegradabil, în timpul procesului de fragmentare existând riscul eliberării în mediu a microparticulelor de plastic. S-a constatat că, atunci când este introdus în procesul de reciclare, plasticul oxo-fragmentabil contaminează și compromite calitatea materialului reciclat. Există dovezi suficiente pentru a solicita interzicerea plasticului oxo-degradabil până când cercetări mai aprofundate vor stabili că acest produs are o valoare adăugată; |
| --- | --- |

51.

își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că eticheta de plastic „oxo-degradabil” înseamnă numai „oxo-fragmentabil”, și nu biodegradabil, în timpul procesului de fragmentare existând riscul eliberării în mediu a microparticulelor de plastic. S-a constatat că, atunci când este introdus în procesul de reciclare, plasticul oxo-fragmentabil contaminează și compromite calitatea materialului reciclat. Există dovezi suficiente pentru a solicita interzicerea plasticului oxo-degradabil până când cercetări mai aprofundate vor stabili că acest produs are o valoare adăugată;

Deșeurile marine

| 52. | este de acord cu afirmația din Cartea verde cum că „majoritatea deșeurilor găsite în mările și oceanele noastre sunt constituite din plastic”, ceea ce reprezintă o problemă serioasă la nivel global. Consideră că reducerea volumului de plastic care pătrunde în mediul marin trebuie să constituie o prioritate pentru toate părțile interesate în ciclul de viață al materialelor plastice; |
| --- | --- |

52.

este de acord cu afirmația din Cartea verde cum că „majoritatea deșeurilor găsite în mările și oceanele noastre sunt constituite din plastic”, ceea ce reprezintă o problemă serioasă la nivel global. Consideră că reducerea volumului de plastic care pătrunde în mediul marin trebuie să constituie o prioritate pentru toate părțile interesate în ciclul de viață al materialelor plastice;

| 53. | recunoaște necesitatea studierii mai aprofundate a surselor, transportului și prezenței macro- și micro deșeurilor de plastic în mediu. De asemenea, trebuie înțeles impactul acestor particule microscopice asupra vieții marine; |
| --- | --- |

53.

recunoaște necesitatea studierii mai aprofundate a surselor, transportului și prezenței macro- și micro deșeurilor de plastic în mediu. De asemenea, trebuie înțeles impactul acestor particule microscopice asupra vieții marine;

| 54. | solicită eforturi sporite în monitorizarea și colectarea de date pentru evaluarea succesului sau eșecului măsurilor specifice și pentru a contribui la dezvoltarea unor posibile soluții. Consideră că stabilirea unui anumit obiectiv de reducere a deșeurilor marine este posibilă numai pe baza unor date corecte privind volumul actual al deșeurilor marine; |
| --- | --- |

54.

solicită eforturi sporite în monitorizarea și colectarea de date pentru evaluarea succesului sau eșecului măsurilor specifice și pentru a contribui la dezvoltarea unor posibile soluții. Consideră că stabilirea unui anumit obiectiv de reducere a deșeurilor marine este posibilă numai pe baza unor date corecte privind volumul actual al deșeurilor marine;

| 55. | militează pentru aplicarea unei strategii duble:






  (a) | o strategie pe uscat, pentru a preveni pătrunderea deșeurilor de plastic în mediul marin; |
| --- | --- | --- |

55.

militează pentru aplicarea unei strategii duble:

(a)

o strategie pe uscat, pentru a preveni pătrunderea deșeurilor de plastic în mediul marin;

| (b) | o strategie pe mare, pentru a garanta că cei care desfășoară activități pe ocean și pe mare își respectă obligațiile în ceea ce privește deșeurile. |
| --- | --- |

(b)

o strategie pe mare, pentru a garanta că cei care desfășoară activități pe ocean și pe mare își respectă obligațiile în ceea ce privește deșeurile.

strategia aplicată pe uscat recurge la măsurile enunțate anterior, iar strategie aplicată pe mare presupune o aplicare mai riguroasă a Convenției MARPOL (Convenția internațională pentru prevenirea poluării de către nave) și a altor convenții;

| 56. | recomandă o mai bună coordonare politică și în privința aplicării normelor între UE și Organizația Maritimă Internațională (agenția ONU pentru siguranța și securitatea navigației și prevenirea poluării marine de către nave); |
| --- | --- |

56.

recomandă o mai bună coordonare politică și în privința aplicării normelor între UE și Organizația Maritimă Internațională (agenția ONU pentru siguranța și securitatea navigației și prevenirea poluării marine de către nave);

| 57. | recunoaște că Directiva-cadru privind Strategia UE pentru mediul marin stabilește obiective privind deșeurile marine și că noile obiective trebuie să fie coerente cu obiectivele existente în materie de deșeuri. Pot fi avute în vedere obiective specifice pentru plastic, dar orice obiectiv trebuie să fie SMART, și nu doar să impună o reducere. Legislația existentă în cadrul MAROL în materie de deșeuri și resurse trebuie mai bine pusă în aplicare în prezent; |
| --- | --- |

57.

recunoaște că Directiva-cadru privind Strategia UE pentru mediul marin stabilește obiective privind deșeurile marine și că noile obiective trebuie să fie coerente cu obiectivele existente în materie de deșeuri. Pot fi avute în vedere obiective specifice pentru plastic, dar orice obiectiv trebuie să fie SMART, și nu doar să impună o reducere. Legislația existentă în cadrul MAROL în materie de deșeuri și resurse trebuie mai bine pusă în aplicare în prezent;

| 58. | recunoaște rolul ALR și al partenerilor lor în procesul de sensibilizare a cetățenilor. Recunoașterea răspândirii deșeurilor din plastic în apa râurilor și a mărilor este condiția preliminară a soluționării și reducerii gravității situației. Printre măsurile necesare se numără promovarea programelor educative în cadrul școlilor, încurajarea comportamentului responsabil în sectorul turistic și a inițiativelor lansate de industria materialelor plastice. Organizarea săptămânilor europene ale curățeniei sau a unor inițiative similare și asigurarea unei publicități adecvate ar atrage atenția asupra acestei probleme; |
| --- | --- |

58.

recunoaște rolul ALR și al partenerilor lor în procesul de sensibilizare a cetățenilor. Recunoașterea răspândirii deșeurilor din plastic în apa râurilor și a mărilor este condiția preliminară a soluționării și reducerii gravității situației. Printre măsurile necesare se numără promovarea programelor educative în cadrul școlilor, încurajarea comportamentului responsabil în sectorul turistic și a inițiativelor lansate de industria materialelor plastice. Organizarea săptămânilor europene ale curățeniei sau a unor inițiative similare și asigurarea unei publicități adecvate ar atrage atenția asupra acestei probleme;

| 59. | încurajează cooperarea dintre ALR și a partenerilor lor cu organizațiile de voluntariat pentru o mai bună organizare a unor acțiuni valoroase de promovare a curățeniei. Deși zilele europene ale curățeniei costiere, containerele de gunoi și inițiativele de strângere a deșeurilor de pe plajă ajută la colectarea unui volum redus de deșeuri, ele contribuie de asemenea la sensibilizarea comunităților locale. Pot fi promovate inițiativele lansate de sectorul pescuitului constând în colectarea de deșeuri în zilele în care nu se pescuiește, precum și asigurarea posibilității depunerii deșeurilor în portul cel mai apropiat, și nu în portul de origine; în acest sens, CoR sprijină planurile Comisiei Europene de a lansa, în 2014, o zi europeană a curățeniei și se oferă să exploreze posibilitățile de cooperare în cadrul acestei inițiative; |
| --- | --- |

59.

încurajează cooperarea dintre ALR și a partenerilor lor cu organizațiile de voluntariat pentru o mai bună organizare a unor acțiuni valoroase de promovare a curățeniei. Deși zilele europene ale curățeniei costiere, containerele de gunoi și inițiativele de strângere a deșeurilor de pe plajă ajută la colectarea unui volum redus de deșeuri, ele contribuie de asemenea la sensibilizarea comunităților locale. Pot fi promovate inițiativele lansate de sectorul pescuitului constând în colectarea de deșeuri în zilele în care nu se pescuiește, precum și asigurarea posibilității depunerii deșeurilor în portul cel mai apropiat, și nu în portul de origine; în acest sens, CoR sprijină planurile Comisiei Europene de a lansa, în 2014, o zi europeană a curățeniei și se oferă să exploreze posibilitățile de cooperare în cadrul acestei inițiative;

| 60. | consideră că, din resurse proprii, ALR nu pot acoperi cheltuielile legate de gestionarea deșeurilor marine și solicită o colaborare sporită în statele membre la toate nivelurile de guvernanță, între instituțiile responsabile, autoritățile din domeniul gestionării apelor, autoritățile portuare și sectorul gestionării deșeurilor, pentru găsirea celor mai bune metode – ținând seama de raportul cost/eficiență – pentru prevenirea pătrunderii în mediul marin a deșeurilor de plastic; |
| --- | --- |

60.

consideră că, din resurse proprii, ALR nu pot acoperi cheltuielile legate de gestionarea deșeurilor marine și solicită o colaborare sporită în statele membre la toate nivelurile de guvernanță, între instituțiile responsabile, autoritățile din domeniul gestionării apelor, autoritățile portuare și sectorul gestionării deșeurilor, pentru găsirea celor mai bune metode – ținând seama de raportul cost/eficiență – pentru prevenirea pătrunderii în mediul marin a deșeurilor de plastic;

| 61. | solicită îmbunătățirea bazei de cunoștințe, prin programe cu finanțare UE, precum LIFE+ sau FEDER, pentru a cerceta impactul deșeurilor de plastic asupra solului și a mediului marin; |
| --- | --- |

61.

solicită îmbunătățirea bazei de cunoștințe, prin programe cu finanțare UE, precum LIFE+ sau FEDER, pentru a cerceta impactul deșeurilor de plastic asupra solului și a mediului marin;

Observații finale

| 62. | solicită tuturor actorilor din sectorul gestionării deșeurilor să conlucreze pentru reducerea prezenței și a efectelor plasticului în mediul înconjurător, precum și a utilizării materiilor prime și recunoaște potențialul acestuia ca o resursă valoroasă. Este vorba de o provocare, dat fiind că plasticul este ieftin și polivalent, având numeroase întrebuințări, dar persistența lui creează probleme pe termen lung. Deși acumularea din ce în ce mai importantă de deșeuri de plastic în mediul marin de la nivel global reprezintă un semnal de alarmă, este recunoscut faptul că eliminarea necontrolată a deșeurilor se practică în cea mai mare parte pe uscat. Prezența deșeurilor din plastic este inacceptabilă în orice mediu! |
| --- | --- |

62.

solicită tuturor actorilor din sectorul gestionării deșeurilor să conlucreze pentru reducerea prezenței și a efectelor plasticului în mediul înconjurător, precum și a utilizării materiilor prime și recunoaște potențialul acestuia ca o resursă valoroasă. Este vorba de o provocare, dat fiind că plasticul este ieftin și polivalent, având numeroase întrebuințări, dar persistența lui creează probleme pe termen lung. Deși acumularea din ce în ce mai importantă de deșeuri de plastic în mediul marin de la nivel global reprezintă un semnal de alarmă, este recunoscut faptul că eliminarea necontrolată a deșeurilor se practică în cea mai mare parte pe uscat. Prezența deșeurilor din plastic este inacceptabilă în orice mediu!

Bruxelles, 8 octombrie 2013

Președintele Comitetului Regiunilor

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

| 5.12.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 356/37 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 356/37

---

Aviz — Strategia UE privind adaptarea la schimbările climatice

2013/C 356/07

COMITETUL REGIUNILOR

| — | recunoaște faptul că efectele impactului global al schimbărilor climatice poate fi la fel de important ca și impactul la nivel local asupra unor orașe și regiuni europene și, de aceea, consideră necesară o abordare mai amplă, care să se concentreze pe strategii de adaptare care depășesc granițele UE; |
| --- | --- |

—

recunoaște faptul că efectele impactului global al schimbărilor climatice poate fi la fel de important ca și impactul la nivel local asupra unor orașe și regiuni europene și, de aceea, consideră necesară o abordare mai amplă, care să se concentreze pe strategii de adaptare care depășesc granițele UE;

| — | consideră că infrastructura verde reprezintă o opțiune clasică de tip „puține regrete și costuri de adaptare reduse”, care va contribui la creșterea rezistenței în zonele urbane; |
| --- | --- |

—

consideră că infrastructura verde reprezintă o opțiune clasică de tip „puține regrete și costuri de adaptare reduse”, care va contribui la creșterea rezistenței în zonele urbane;

| — | își exprimă îngrijorarea cu privire la impactul schimbărilor climatice asupra producției agricole, forestiere și halieutice; |
| --- | --- |

—

își exprimă îngrijorarea cu privire la impactul schimbărilor climatice asupra producției agricole, forestiere și halieutice;

| — | afirmă că este nevoie ca SASC să acorde o atenție mai mare progresului măsurilor de adaptare la nivelul local, acolo unde efectele sunt vizibile cel mai acut și unde se găsesc actorii responsabili cu organizarea primului răspuns pentru depășirea acestora; |
| --- | --- |

—

afirmă că este nevoie ca SASC să acorde o atenție mai mare progresului măsurilor de adaptare la nivelul local, acolo unde efectele sunt vizibile cel mai acut și unde se găsesc actorii responsabili cu organizarea primului răspuns pentru depășirea acestora;

| — | recunoaște că finanțarea este un element-cheie pentru punerea în aplicare a răspunsurilor de adaptare la nivel local; |
| --- | --- |

—

recunoaște că finanțarea este un element-cheie pentru punerea în aplicare a răspunsurilor de adaptare la nivel local;

| — | recunoaște importanța rețelelor locale și regionale în promovarea măsurilor de adaptare și se pronunță în favoarea unui sprijin financiar corespunzător acordat acestor rețele din fonduri UE. Cu toate acestea, CoR nu recomandă o nouă structură sau un angajament voluntar pentru adaptare, așa cum sugerează SASC, întrucât aceasta ar duce la dublarea eforturilor, ar crea confuzie în rândul participanților și ar putea risipi resurse prețioase. Convenția primarilor, structură deja existentă, ar trebui să fie dotată cu resurse suplimentare și relansată ca rețea care se concentrează pe măsurile în domeniul schimbărilor climatice sub ambele forme ale acestora, atenuarea și adaptarea; |
| --- | --- |

—

recunoaște importanța rețelelor locale și regionale în promovarea măsurilor de adaptare și se pronunță în favoarea unui sprijin financiar corespunzător acordat acestor rețele din fonduri UE. Cu toate acestea, CoR nu recomandă o nouă structură sau un angajament voluntar pentru adaptare, așa cum sugerează SASC, întrucât aceasta ar duce la dublarea eforturilor, ar crea confuzie în rândul participanților și ar putea risipi resurse prețioase. Convenția primarilor, structură deja existentă, ar trebui să fie dotată cu resurse suplimentare și relansată ca rețea care se concentrează pe măsurile în domeniul schimbărilor climatice sub ambele forme ale acestora, atenuarea și adaptarea;

| — | concluzionează că, datorită urgenței, revizuirea strategiei propusă pentru 2017 ar trebui să se concentreze nu numai pe progresele în ceea ce privește strategiile naționale de adaptare și pe clarificarea necesității unor măsuri legislative în viitor, ci și pe fixarea unor termene țintă pentru realizarea mai multor obiective de implementare intermediare la toate nivelurile de guvernare, și că SASC ar trebui însoțită de orientări și sprijin pentru organismele subnaționale, precum și pentru statele membre, în vederea realizării acestor obiective intermediare. |
| --- | --- |

—

concluzionează că, datorită urgenței, revizuirea strategiei propusă pentru 2017 ar trebui să se concentreze nu numai pe progresele în ceea ce privește strategiile naționale de adaptare și pe clarificarea necesității unor măsuri legislative în viitor, ci și pe fixarea unor termene țintă pentru realizarea mai multor obiective de implementare intermediare la toate nivelurile de guvernare, și că SASC ar trebui însoțită de orientări și sprijin pentru organismele subnaționale, precum și pentru statele membre, în vederea realizării acestor obiective intermediare.

| Raportor | dl Neil SWANNICK (UK-PSE), membru al Consiliului municipal al orașului Manchester |
| --- | --- |
| Document de referință | Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – O strategie a UE privind adaptarea la schimbările climatice
  COM(2013) 216 final |

Raportor

dl Neil SWANNICK (UK-PSE), membru al Consiliului municipal al orașului Manchester

Document de referință

Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – O strategie a UE privind adaptarea la schimbările climatice

COM(2013) 216 final

I.   RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL REGIUNILOR

| 1. | constată că acordul ONU privind schimbările climatice așteptat în 2015 va acoperi nu numai atenuarea efectelor schimbărilor climatice, ci și adaptarea la acestea. Dacă se dorește ca acest acord să fie echitabil, este crucial să se consolideze capacitatea de rezistență la schimbările climatice – în special în rândul națiunilor cele mai sărace și cele mai vulnerabile ale lumii; |
| --- | --- |

1.

constată că acordul ONU privind schimbările climatice așteptat în 2015 va acoperi nu numai atenuarea efectelor schimbărilor climatice, ci și adaptarea la acestea. Dacă se dorește ca acest acord să fie echitabil, este crucial să se consolideze capacitatea de rezistență la schimbările climatice – în special în rândul națiunilor cele mai sărace și cele mai vulnerabile ale lumii;

| 2. | subliniază că atenuarea efectelor schimbărilor climatice este cel mai bun mijloc de abordare a multora dintre principalele provocări în materie de adaptare într-un mod preventiv și că, cu cât măsurile de atenuare a efectelor schimbărilor climatice sunt mai puternice și mai ambițioase, cu atât măsurile de adaptare vor putea fi mai limitate; |
| --- | --- |

2.

subliniază că atenuarea efectelor schimbărilor climatice este cel mai bun mijloc de abordare a multora dintre principalele provocări în materie de adaptare într-un mod preventiv și că, cu cât măsurile de atenuare a efectelor schimbărilor climatice sunt mai puternice și mai ambițioase, cu atât măsurile de adaptare vor putea fi mai limitate;

| 3. | constată că lumea a depășit o limită periculoasă, nivelurile de dioxid de carbon atmosferic ajungând la 400 ppm; |
| --- | --- |

3.

constată că lumea a depășit o limită periculoasă, nivelurile de dioxid de carbon atmosferic ajungând la 400 ppm;

| 4. | solicită ca negociatorii UE să continue să fixeze obiective mai ambițioase și să asigure sprijinul internațional pentru acordul preconizat pentru 2015, care să includă fără echivoc obiectivul de transformare a sistemului energetic mondial; |
| --- | --- |

4.

solicită ca negociatorii UE să continue să fixeze obiective mai ambițioase și să asigure sprijinul internațional pentru acordul preconizat pentru 2015, care să includă fără echivoc obiectivul de transformare a sistemului energetic mondial;

| 5. | este extrem de conștient că multe țări în curs de dezvoltare sunt amenințate de procese de schimbări climatice cu debut lent, precum creșterea nivelului mării și temperaturi în creștere, care agravează riscurile pe care le prezintă fenomenele meteorologice extreme și amenință grav șansele de asigurare a unei dezvoltări durabile la nivel mondial; |
| --- | --- |

5.

este extrem de conștient că multe țări în curs de dezvoltare sunt amenințate de procese de schimbări climatice cu debut lent, precum creșterea nivelului mării și temperaturi în creștere, care agravează riscurile pe care le prezintă fenomenele meteorologice extreme și amenință grav șansele de asigurare a unei dezvoltări durabile la nivel mondial;

| 6. | subliniază că resursele de apă sunt afectate direct de schimbările climatice, iar gestionarea acestor resurse afectează ecosistemele și producțiile vegetale și animale, activitățile socioeconomice și sănătatea umană; |
| --- | --- |

6.

subliniază că resursele de apă sunt afectate direct de schimbările climatice, iar gestionarea acestor resurse afectează ecosistemele și producțiile vegetale și animale, activitățile socioeconomice și sănătatea umană;

| 7. | solicită Consiliului și Comisiei să implice CoR nu numai în măsurile de atenuare a schimbărilor climatice, ci și în activitatea tehnică legată de Programul de lucru de la Nairobi, care se concentrează pe adaptarea bazată pe ecosistem, precum și pe biodiversitate; |
| --- | --- |

7.

solicită Consiliului și Comisiei să implice CoR nu numai în măsurile de atenuare a schimbărilor climatice, ci și în activitatea tehnică legată de Programul de lucru de la Nairobi, care se concentrează pe adaptarea bazată pe ecosistem, precum și pe biodiversitate;

Adaptare și rezistență

| 8. | salută referirile la rezistență cuprinse în Strategia UE privind adaptarea la schimbările climatice (SASC), precum și obiectivul general al acesteia de a sprijini tranziția către o „Europă rezistentă la schimbările climatice”. CoR consideră că definirea adaptării la schimbările climatice drept o dimensiune legată de rezistență reprezintă o abordare prețioasă. Un oraș își poate reveni după un șoc suferit de sistemul urban (climatic sau de altă natură) dacă nivelul de rezistență existent este ridicat, însă poate fi grav afectat dacă acesta este scăzut; |
| --- | --- |

8.

salută referirile la rezistență cuprinse în Strategia UE privind adaptarea la schimbările climatice (SASC), precum și obiectivul general al acesteia de a sprijini tranziția către o „Europă rezistentă la schimbările climatice”. CoR consideră că definirea adaptării la schimbările climatice drept o dimensiune legată de rezistență reprezintă o abordare prețioasă. Un oraș își poate reveni după un șoc suferit de sistemul urban (climatic sau de altă natură) dacă nivelul de rezistență existent este ridicat, însă poate fi grav afectat dacă acesta este scăzut;

| 9. | este de părere că este esențial să se stabilească legături între comunitatea specialiștilor în domeniul adaptării la schimbările climatice și cea din domeniul managementul riscurilor de dezastre și al planificării în caz de urgență; |
| --- | --- |

9.

este de părere că este esențial să se stabilească legături între comunitatea specialiștilor în domeniul adaptării la schimbările climatice și cea din domeniul managementul riscurilor de dezastre și al planificării în caz de urgență;

| 10. | în contextul problematicii legate de rezistență, consideră că adaptarea este:






  — | o agendă cuprinzătoare, care se aplică mai multor sisteme și sectoare sau la diferite scări spațiale și temporare; |
| --- | --- | --- |

10.

în contextul problematicii legate de rezistență, consideră că adaptarea este:

—

o agendă cuprinzătoare, care se aplică mai multor sisteme și sectoare sau la diferite scări spațiale și temporare;

| — | un element al unei strategii mai ample necesare pentru construirea nivelului de rezistență necesar în Europa și în orașele și regiunile acesteia; |
| --- | --- |

—

un element al unei strategii mai ample necesare pentru construirea nivelului de rezistență necesar în Europa și în orașele și regiunile acesteia;

| — | un proces de identificare și reducere subsecventă a riscurilor generate de fenomenele meteorologice extreme sau a pericolelor asociate schimbărilor climatice, diminuând astfel intensitatea șocurilor generate de acestea; |
| --- | --- |

—

un proces de identificare și reducere subsecventă a riscurilor generate de fenomenele meteorologice extreme sau a pericolelor asociate schimbărilor climatice, diminuând astfel intensitatea șocurilor generate de acestea;

| 11. | este conștient de faptul că efectele negative cauzate de schimbările climatice se pot produce chiar și în condițiile în care se pregătesc măsuri de adaptare temeinice și că obiectivul de limitare a încălzirii globale la o medie de 2 °C este respectat. Prioritatea este de a dezvolta rezistența la astfel de evenimente și, de aceea, este mai potrivit să se utilizeze termenul „rezistență la schimbările climatice” decât acela de „imunizare la schimbările climatice”; |
| --- | --- |

11.

este conștient de faptul că efectele negative cauzate de schimbările climatice se pot produce chiar și în condițiile în care se pregătesc măsuri de adaptare temeinice și că obiectivul de limitare a încălzirii globale la o medie de 2 °C este respectat. Prioritatea este de a dezvolta rezistența la astfel de evenimente și, de aceea, este mai potrivit să se utilizeze termenul „rezistență la schimbările climatice” decât acela de „imunizare la schimbările climatice”;

| 12. | recunoaște faptul că efectele impactului global al schimbărilor climatice poate fi la fel de important ca și impactul la nivel local asupra unor orașe și regiuni europene, prin efectele asupra lanțurilor logistice și de aprovizionare de la nivel mondial, asupra securității alimentare și migrației (a oamenilor, a florei și a faunei, precum și a bolilor) și, de aceea, consideră necesară o abordare mai amplă, care să se concentreze pe strategii de adaptare care depășesc granițele UE. La fel cum dezvoltarea și cooperarea sau chestiunile legate de hrană și de energie sunt sprijinite la nivel mondial, se impune ca adaptarea să fie la rândul ei susținută, date fiind riscurile și beneficiile potențiale pe care le prezintă pentru UE; |
| --- | --- |

12.

recunoaște faptul că efectele impactului global al schimbărilor climatice poate fi la fel de important ca și impactul la nivel local asupra unor orașe și regiuni europene, prin efectele asupra lanțurilor logistice și de aprovizionare de la nivel mondial, asupra securității alimentare și migrației (a oamenilor, a florei și a faunei, precum și a bolilor) și, de aceea, consideră necesară o abordare mai amplă, care să se concentreze pe strategii de adaptare care depășesc granițele UE. La fel cum dezvoltarea și cooperarea sau chestiunile legate de hrană și de energie sunt sprijinite la nivel mondial, se impune ca adaptarea să fie la rândul ei susținută, date fiind riscurile și beneficiile potențiale pe care le prezintă pentru UE;

| 13. | ia notă de existența unui corpus de studii privind impactul schimbărilor climatice asupra patrimoniului cultural și susține că strategiile de adaptare ar trebui să cuprindă evaluări ale vulnerabilității bunurilor de patrimoniu, precum clădirile, operele de artă sau arhivele în fața fenomenelor meteorologice extreme și a degradării mediului; |
| --- | --- |

13.

ia notă de existența unui corpus de studii privind impactul schimbărilor climatice asupra patrimoniului cultural și susține că strategiile de adaptare ar trebui să cuprindă evaluări ale vulnerabilității bunurilor de patrimoniu, precum clădirile, operele de artă sau arhivele în fața fenomenelor meteorologice extreme și a degradării mediului;

| 14. | consideră că infrastructura verde reprezintă o opțiune clasică de tip „puține regrete și costuri de adaptare reduse”, care va contribui la creșterea rezistenței în zonele urbane prin menținerea unui nivel rezonabil al temperaturii la suprafață și reducerea deversării de ape pluviale. O abordare în materie de adaptare formulată în jurul sistemelor naturale și al celor urbane este esențială (de exemplu, coridoarele ecologice care traversează frontierele administrative, menite să faciliteze migrarea animalelor sălbatice în condițiile modificărilor climatice). În consecință, este util să se promoveze ecosistemele sau infrastructura verde și ca acestea să fie considerate infrastructuri critice; |
| --- | --- |

14.

consideră că infrastructura verde reprezintă o opțiune clasică de tip „puține regrete și costuri de adaptare reduse”, care va contribui la creșterea rezistenței în zonele urbane prin menținerea unui nivel rezonabil al temperaturii la suprafață și reducerea deversării de ape pluviale. O abordare în materie de adaptare formulată în jurul sistemelor naturale și al celor urbane este esențială (de exemplu, coridoarele ecologice care traversează frontierele administrative, menite să faciliteze migrarea animalelor sălbatice în condițiile modificărilor climatice). În consecință, este util să se promoveze ecosistemele sau infrastructura verde și ca acestea să fie considerate infrastructuri critice;

| 15. | consideră că ecosistemele sănătoase și o biodiversitate bogată vor consolida capacitatea de rezistență a autorităților locale și regionale în fața schimbărilor climatice și subliniază totodată că aceste sisteme sunt ele însele amenințate de același fenomen. Această temă ar trebui să fie recunoscută mai clar în cadrul SASC, al strategiilor naționale de adaptare și al programelor UE; |
| --- | --- |

15.

consideră că ecosistemele sănătoase și o biodiversitate bogată vor consolida capacitatea de rezistență a autorităților locale și regionale în fața schimbărilor climatice și subliniază totodată că aceste sisteme sunt ele însele amenințate de același fenomen. Această temă ar trebui să fie recunoscută mai clar în cadrul SASC, al strategiilor naționale de adaptare și al programelor UE;

Adaptarea și competitivitatea economică

| 16. | salută legătura pe care SASC o face între adaptarea la fenomenele meteorologice extreme și pericolele asociate schimbărilor climatice, pe de o parte, și garantarea prosperității economice viitoare a Europei, pe de altă parte, dar avertizează asupra faptului că măsurile de promovare a adaptării pentru a menține creșterea și competitivitatea nu trebuie luate în detrimentul bunăstării sociale și al sănătății; |
| --- | --- |

16.

salută legătura pe care SASC o face între adaptarea la fenomenele meteorologice extreme și pericolele asociate schimbărilor climatice, pe de o parte, și garantarea prosperității economice viitoare a Europei, pe de altă parte, dar avertizează asupra faptului că măsurile de promovare a adaptării pentru a menține creșterea și competitivitatea nu trebuie luate în detrimentul bunăstării sociale și al sănătății;

| 17. | recunoaște costurile directe importante legate de pericolele asociate fenomenelor meteorologice și climatice, precum prejudiciile aduse cădirilor și infrastructurii. De aceea, ar trebui încurajate răspunsurile în materie de adaptare care cuprind atât adaptarea bunurilor existente, cât și integrarea dimensiunii legate de rezistență în viitoarele sisteme, de exemplu în ceea ce privește liniile de cale ferată sau construcția de locuințe; |
| --- | --- |

17.

recunoaște costurile directe importante legate de pericolele asociate fenomenelor meteorologice și climatice, precum prejudiciile aduse cădirilor și infrastructurii. De aceea, ar trebui încurajate răspunsurile în materie de adaptare care cuprind atât adaptarea bunurilor existente, cât și integrarea dimensiunii legate de rezistență în viitoarele sisteme, de exemplu în ceea ce privește liniile de cale ferată sau construcția de locuințe;

| 18. | consideră că companiile de asigurări pot ajunge la concluzia că terenurile, clădirile și infrastructura unui oraș sau regiuni nu sunt protejate suficient împotriva riscurilor de schimbări climatice. Aceasta poate duce la reducerea ofertei de asigurări sau la costuri ridicate ale polițelor. Zonele care se confruntă cu astfel de dificultăți ar putea întâmpina obstacole în atingerea aspirațiilor lor în materie de creștere, iar unele zone urbane pot deveni „imposibil de asigurat”. De aceea trebuie salutată intenția Comisiei de a aborda acest subiect prin intermediul Cărții verzi „Asigurările împotriva dezastrelor naturale și a celor provocate de om”; |
| --- | --- |

18.

consideră că companiile de asigurări pot ajunge la concluzia că terenurile, clădirile și infrastructura unui oraș sau regiuni nu sunt protejate suficient împotriva riscurilor de schimbări climatice. Aceasta poate duce la reducerea ofertei de asigurări sau la costuri ridicate ale polițelor. Zonele care se confruntă cu astfel de dificultăți ar putea întâmpina obstacole în atingerea aspirațiilor lor în materie de creștere, iar unele zone urbane pot deveni „imposibil de asigurat”. De aceea trebuie salutată intenția Comisiei de a aborda acest subiect prin intermediul Cărții verzi „Asigurările împotriva dezastrelor naturale și a celor provocate de om”;

| 19. | evidențiază importanța evaluării costurilor efectelor provocate de schimbările climatice, ceea ce ar permite compararea costurilor măsurilor de adaptare preventive. Acesta ar permite o mai bună înțelegere a oportunităților economice pe care le aduce adaptarea și a costurilor astfel evitate. Așa-numitul raport STERN a analizat deja aspectele economice ale schimbărilor climatice. Trebuie încurajată mai mult cercetarea în acest domeniu, în vederea susținerii dezvoltării unor modele de afaceri vizând integrarea, la nivelul politicilor și al strategiilor, a problematicii legate de adaptare; |
| --- | --- |

19.

evidențiază importanța evaluării costurilor efectelor provocate de schimbările climatice, ceea ce ar permite compararea costurilor măsurilor de adaptare preventive. Acesta ar permite o mai bună înțelegere a oportunităților economice pe care le aduce adaptarea și a costurilor astfel evitate. Așa-numitul raport STERN a analizat deja aspectele economice ale schimbărilor climatice. Trebuie încurajată mai mult cercetarea în acest domeniu, în vederea susținerii dezvoltării unor modele de afaceri vizând integrarea, la nivelul politicilor și al strategiilor, a problematicii legate de adaptare;

| 20. | favorizează adoptarea unei abordări bazate pe „întregul ciclul de viață” la evaluarea costurilor și beneficiilor de capital, în contextul asigurării recuperării pe teren lung a investițiilor vizând sporirea rezistenței la schimbările climatice. Registrele contabile și registrele de riscuri ar trebui să fie obligate să includă implicațiile economice, de mediu și sociale ale măsurilor și investițiilor de capital care nu țin seama de modificările climei; |
| --- | --- |

20.

favorizează adoptarea unei abordări bazate pe „întregul ciclul de viață” la evaluarea costurilor și beneficiilor de capital, în contextul asigurării recuperării pe teren lung a investițiilor vizând sporirea rezistenței la schimbările climatice. Registrele contabile și registrele de riscuri ar trebui să fie obligate să includă implicațiile economice, de mediu și sociale ale măsurilor și investițiilor de capital care nu țin seama de modificările climei;

| 21. | consideră că unul dintre principalele elemente ale strategiilor de adaptare ar trebui să fie potențialul fenomenelor meteorologice extreme și al schimbărilor climatice de a perturba sistemele de infrastructură legate în rețea. un prejudiciu meteorologic sau climatic, precum pierderea unui post de transformare pentru energie electrică sau a unui nod TIC, poate avea implicații indirecte sau efecte „în cascadă” asupra mai multor sectoare și servicii economice; |
| --- | --- |

21.

consideră că unul dintre principalele elemente ale strategiilor de adaptare ar trebui să fie potențialul fenomenelor meteorologice extreme și al schimbărilor climatice de a perturba sistemele de infrastructură legate în rețea. un prejudiciu meteorologic sau climatic, precum pierderea unui post de transformare pentru energie electrică sau a unui nod TIC, poate avea implicații indirecte sau efecte „în cascadă” asupra mai multor sectoare și servicii economice;

| 22. | constată că legăturile dintre sistemele socioeconomice, schimbările climatice și infrastructură pot duce la modificări ale preferințelor de călătorie sau ale obiceiurilor în materie de consum de energie, afectând în mod semnificativ cererea și oferta de servicii de infrastructură; |
| --- | --- |

22.

constată că legăturile dintre sistemele socioeconomice, schimbările climatice și infrastructură pot duce la modificări ale preferințelor de călătorie sau ale obiceiurilor în materie de consum de energie, afectând în mod semnificativ cererea și oferta de servicii de infrastructură;

| 23. | își exprimă îngrijorarea cu privire la impactul schimbărilor climatice asupra producției agricole, forestiere și halieutice și solicită ca politicile europene privind aceste domenii să contribuie la consolidarea rezistenței la schimbările climatice a acestor surse de producție primare indispensabile și a ecosistemelor care fac posibile aceste producții; |
| --- | --- |

23.

își exprimă îngrijorarea cu privire la impactul schimbărilor climatice asupra producției agricole, forestiere și halieutice și solicită ca politicile europene privind aceste domenii să contribuie la consolidarea rezistenței la schimbările climatice a acestor surse de producție primare indispensabile și a ecosistemelor care fac posibile aceste producții;

Obiectivul de adaptare

| 24. | recunoaște incertitudinea care planează în jurul concentrațiilor atmosferice viitoare de gaze cu efect de seră și al creșterilor de temperatură și al efectelor asociate acestora. SASC se concentrează pe adaptarea la implicațiile pe care le-ar avea o planetă mai caldă cu 2 °C. Cu toate acestea, nivelul actual al cunoștințelor științifice, precum și cel de-al 4-lea raport de evaluare al IPCC (1) sugerează că concentrațiile atmosferice actuale (dacă sunt menținute) vor duce la o încălzire cu mai mult de 2 °C. De aceea, în aplicarea principiului precauției, susținem adoptarea unor măsuri care să răspundă nevoilor de adaptare la previziuni bazate pe o creștere mai mare a temperaturii în viitor; |
| --- | --- |

24.

recunoaște incertitudinea care planează în jurul concentrațiilor atmosferice viitoare de gaze cu efect de seră și al creșterilor de temperatură și al efectelor asociate acestora. SASC se concentrează pe adaptarea la implicațiile pe care le-ar avea o planetă mai caldă cu 2 °C. Cu toate acestea, nivelul actual al cunoștințelor științifice, precum și cel de-al 4-lea raport de evaluare al IPCC (1) sugerează că concentrațiile atmosferice actuale (dacă sunt menținute) vor duce la o încălzire cu mai mult de 2 °C. De aceea, în aplicarea principiului precauției, susținem adoptarea unor măsuri care să răspundă nevoilor de adaptare la previziuni bazate pe o creștere mai mare a temperaturii în viitor;

Vulnerabilitatea în fața pericolelor asociate fenomenelor meteorologice extreme și schimbărilor climatice

| 25. | salută trimiterile la vulnerabilitate cuprinse în SARS, pe care o consideră a fi un element important pentru înțelegerea și adaptarea la schimbările climatice; principalul obiectiv al adaptării îl reprezintă reducerea vulnerabilității „receptorilor” (oameni, infrastructură și sectoare economice) la prejudiciile rezultate în cazul în care se concretizează pericolele asociate fenomenelor meteorologice extreme și schimbărilor climatice; |
| --- | --- |

25.

salută trimiterile la vulnerabilitate cuprinse în SARS, pe care o consideră a fi un element important pentru înțelegerea și adaptarea la schimbările climatice; principalul obiectiv al adaptării îl reprezintă reducerea vulnerabilității „receptorilor” (oameni, infrastructură și sectoare economice) la prejudiciile rezultate în cazul în care se concretizează pericolele asociate fenomenelor meteorologice extreme și schimbărilor climatice;

| 26. | favorizează o abordare a adaptării bazată pe vulnerabilitate, întrucât:






  — | este dificil din punct de vedere meteorologic să se furnizeze previziuni cu privire la schimbările climatice la nivel local – lucru care necesită totodată mult timp și resurse financiare importante – în condițiile în care datele cu privire la factorii care afectează vulnerabilitatea sunt în general mai ușor accesibile. O abordare bazată pe vulnerabilitate permite realizarea unor progrese imediate în absența unor previziuni locale detaliate privind schimbările climatice; |
| --- | --- | --- |

26.

favorizează o abordare a adaptării bazată pe vulnerabilitate, întrucât:

—

este dificil din punct de vedere meteorologic să se furnizeze previziuni cu privire la schimbările climatice la nivel local – lucru care necesită totodată mult timp și resurse financiare importante – în condițiile în care datele cu privire la factorii care afectează vulnerabilitatea sunt în general mai ușor accesibile. O abordare bazată pe vulnerabilitate permite realizarea unor progrese imediate în absența unor previziuni locale detaliate privind schimbările climatice;

| — | Organizația Mondială a Sănătății susține că schimbările climatice reprezintă cea mai mare provocare în materie de sănătate publică a secolului XXI; |
| --- | --- |

—

Organizația Mondială a Sănătății susține că schimbările climatice reprezintă cea mai mare provocare în materie de sănătate publică a secolului XXI;

| — | grupurile cele mai vulnerabile, printre care persoanele în vârstă, persoanele foarte tinere sau cele defavorizate din punct de vedere socioeconomic, sunt amenințate în mod special de fenomenele meteorologice extreme și de schimbările climatice, din cauza faptului că nu dispun de resurse și nu au acces la asigurare. O abordare bazată pe vulnerabilitate contribuie la includerea justiției sociale și în materie de sănătate printre elementele avute în vedere la formularea măsurilor de adaptare la schimbările climatice. |
| --- | --- |

—

grupurile cele mai vulnerabile, printre care persoanele în vârstă, persoanele foarte tinere sau cele defavorizate din punct de vedere socioeconomic, sunt amenințate în mod special de fenomenele meteorologice extreme și de schimbările climatice, din cauza faptului că nu dispun de resurse și nu au acces la asigurare. O abordare bazată pe vulnerabilitate contribuie la includerea justiției sociale și în materie de sănătate printre elementele avute în vedere la formularea măsurilor de adaptare la schimbările climatice.

| 27. | susține că ar fi util pentru strategie dacă termeni precum „risc”, „vulnerabilitate”„expunere” și „rezistență”, inclusiv definițiile elementare, ar beneficia de o utilizare mai clară; |
| --- | --- |

27.

susține că ar fi util pentru strategie dacă termeni precum „risc”, „vulnerabilitate”„expunere” și „rezistență”, inclusiv definițiile elementare, ar beneficia de o utilizare mai clară;

Guvernanța pe mai multe niveluri

| 28. | constată că SARS se concentrează pe integrarea adaptării în acțiunea UE și în dezvoltarea strategiilor naționale de adaptare, însă acordă mai puțină atenție necesității de a sprijini statele membre în integrarea măsurilor de adaptare la nivel local și regional; |
| --- | --- |

28.

constată că SARS se concentrează pe integrarea adaptării în acțiunea UE și în dezvoltarea strategiilor naționale de adaptare, însă acordă mai puțină atenție necesității de a sprijini statele membre în integrarea măsurilor de adaptare la nivel local și regional;

| 29. | subliniază că se impune o recunoaștere mai explicită a rolului guvernanței pe mai multe niveluri în formularea răspunsurilor în materie de adaptare la schimbările climatice. Aceasta ar contribui la:






  — | o mai bună conștientizare a faptului că rolurile și cerințele legate de adaptare diferă în funcție de scara spațială avută în vedere; |
| --- | --- | --- |

29.

subliniază că se impune o recunoaștere mai explicită a rolului guvernanței pe mai multe niveluri în formularea răspunsurilor în materie de adaptare la schimbările climatice. Aceasta ar contribui la:

—

o mai bună conștientizare a faptului că rolurile și cerințele legate de adaptare diferă în funcție de scara spațială avută în vedere;

| — | formarea unei înțelegeri mai clare a responsabilităților pentru răspunsurile de adaptare la diverse scări spațiale, de exemplu răspunderea pentru autostrăzile strategice și locale; |
| --- | --- |

—

formarea unei înțelegeri mai clare a responsabilităților pentru răspunsurile de adaptare la diverse scări spațiale, de exemplu răspunderea pentru autostrăzile strategice și locale;

| — | recunoașterea importanței problemelor de adaptare transfrontaliere de la nivelul statelor membre și al regiunilor, de exemplu în cazul managementului riscului la inundații; |
| --- | --- |

—

recunoașterea importanței problemelor de adaptare transfrontaliere de la nivelul statelor membre și al regiunilor, de exemplu în cazul managementului riscului la inundații;

| — | susținerea transpunerii politicilor de adaptare ale statelor membre la nivel local și regional, acolo unde sunt puse în practică acestea. |
| --- | --- |

—

susținerea transpunerii politicilor de adaptare ale statelor membre la nivel local și regional, acolo unde sunt puse în practică acestea.

| 30. | recunoaște că strategiile naționale pot oferi o privire de ansamblu asupra efectelor și riscurilor, însă, pe bună dreptate, vor trece cu vederea perspectiva locală și regională și elementele relevante pentru aceste niveluri; |
| --- | --- |

30.

recunoaște că strategiile naționale pot oferi o privire de ansamblu asupra efectelor și riscurilor, însă, pe bună dreptate, vor trece cu vederea perspectiva locală și regională și elementele relevante pentru aceste niveluri;

| 31. | subliniază că strategiile naționale de adaptare ar trebui să ofere opțiuni în materie de guvernanță pentru a sprijini procesul de adaptare la nivel regional și local și că statele membre, în parteneriat cu autoritățile locale și regionale, ar trebui să monitorizeze dezvoltarea și punerea în aplicare la nivel local și regional a strategiilor de adaptare. UE ar trebui să ofere îndrumări cu privire la modul de realizare a acestor sarcini; |
| --- | --- |

31.

subliniază că strategiile naționale de adaptare ar trebui să ofere opțiuni în materie de guvernanță pentru a sprijini procesul de adaptare la nivel regional și local și că statele membre, în parteneriat cu autoritățile locale și regionale, ar trebui să monitorizeze dezvoltarea și punerea în aplicare la nivel local și regional a strategiilor de adaptare. UE ar trebui să ofere îndrumări cu privire la modul de realizare a acestor sarcini;

| 32. | statele membre ar trebui încurajate să instituie rețele care să reunească părți interesate dintr-o mare varietate de sectoare, pentru a produce împreună strategii de adaptare care să țină seama de diferitele scări spațiale; |
| --- | --- |

32.

statele membre ar trebui încurajate să instituie rețele care să reunească părți interesate dintr-o mare varietate de sectoare, pentru a produce împreună strategii de adaptare care să țină seama de diferitele scări spațiale;

| 33. | susține că strategiile de adaptare regionale sunt cele mai potrivite pentru a furniza o bază de plecare, indicații privind resursele necesare și îndrumare pentru acțiunile întreprinse pe plan local. De asemenea, autoritățile regionale și locale pot evidenția efectele cele mai importante ale schimbărilor climatice, care sunt adesea specifice regiunii in cauză ca urmare a variațiilor asociate unor zone precum insulele, regiunilor muntoase, aglomerărilor urbane și zonelor de coastă; |
| --- | --- |

33.

susține că strategiile de adaptare regionale sunt cele mai potrivite pentru a furniza o bază de plecare, indicații privind resursele necesare și îndrumare pentru acțiunile întreprinse pe plan local. De asemenea, autoritățile regionale și locale pot evidenția efectele cele mai importante ale schimbărilor climatice, care sunt adesea specifice regiunii in cauză ca urmare a variațiilor asociate unor zone precum insulele, regiunilor muntoase, aglomerărilor urbane și zonelor de coastă;

| 34. | recunoaște diferențele existente între statele membre în ceea ce privește structurile de guvernanță pentru punerea în aplicare a strategiilor la nivel local, unele dintre ele (însă nu toate) dispunând de structuri de planificare relevante la nivel regional, însă este de părere că în toate cazurile se impune instituirea unui cadru de guvernanță pentru adaptare la nivel subnațional, pentru a permite transpunerea la nivelul local a investițiilor, legislației și politicii în materie de adaptare stabilite la nivel național; |
| --- | --- |

34.

recunoaște diferențele existente între statele membre în ceea ce privește structurile de guvernanță pentru punerea în aplicare a strategiilor la nivel local, unele dintre ele (însă nu toate) dispunând de structuri de planificare relevante la nivel regional, însă este de părere că în toate cazurile se impune instituirea unui cadru de guvernanță pentru adaptare la nivel subnațional, pentru a permite transpunerea la nivelul local a investițiilor, legislației și politicii în materie de adaptare stabilite la nivel național;

| 35. | afirmă că este nevoie ca SASC să acorde o atenție mai mare progresului măsurilor de adaptare la nivelul local, acolo unde efectele sunt vizibile cel mai acut și unde se găsesc actorii responsabili cu organizarea primului răspuns pentru depășirea acestora. Succesul răspunsului Europei în materie de adaptare la schimbările climatice va fi măsurat ținându-se seama de măsura în care zonele locale au dezvoltat și pus în aplicare răspunsuri de adaptare în vederea reducerii riscului de fenomene meteorologice extreme și de schimbări climatice; |
| --- | --- |

35.

afirmă că este nevoie ca SASC să acorde o atenție mai mare progresului măsurilor de adaptare la nivelul local, acolo unde efectele sunt vizibile cel mai acut și unde se găsesc actorii responsabili cu organizarea primului răspuns pentru depășirea acestora. Succesul răspunsului Europei în materie de adaptare la schimbările climatice va fi măsurat ținându-se seama de măsura în care zonele locale au dezvoltat și pus în aplicare răspunsuri de adaptare în vederea reducerii riscului de fenomene meteorologice extreme și de schimbări climatice;

| 36. | recunoaște faptul că orașele sunt zone în care răspunsurile de adaptare sunt extrem de importante. Majoritatea cetățenilor UE locuiesc în orașe. În orașe, efectele schimbărilor climatice sunt accentuate (de exemplu, efectul de „insulă de căldură urbană”); ele conțin totodată receptori vulnerabili și sunt centre economice și culturale importante; |
| --- | --- |

36.

recunoaște faptul că orașele sunt zone în care răspunsurile de adaptare sunt extrem de importante. Majoritatea cetățenilor UE locuiesc în orașe. În orașe, efectele schimbărilor climatice sunt accentuate (de exemplu, efectul de „insulă de căldură urbană”); ele conțin totodată receptori vulnerabili și sunt centre economice și culturale importante;

| 37. | subliniază că adaptarea ar trebui integrată mai ales în domenii precum amenajarea teritoriului, dat fiind rolul-cheie al acesteia în asigurarea modificărilor pe termen lung ale peisajului sau mediului construit; |
| --- | --- |

37.

subliniază că adaptarea ar trebui integrată mai ales în domenii precum amenajarea teritoriului, dat fiind rolul-cheie al acesteia în asigurarea modificărilor pe termen lung ale peisajului sau mediului construit;

Punerea în aplicare a răspunsurilor de adaptare la nivel local și regional

| 38. | salută angajamentul de creștere la cel puțin 20 % a resurselor alocate prin intermediul cadrului financiar multianual 2014-2020 pentru cheltuielile legate de schimbările climatice, precum și de integrare a adaptării în instrumentele de finanțare, politicile și programele de cercetare de la nivelul UE, printre care se numără fondurile structurale, programele„Orizont 2020” și Life+, precum și programul de dezvoltare rurală; |
| --- | --- |

38.

salută angajamentul de creștere la cel puțin 20 % a resurselor alocate prin intermediul cadrului financiar multianual 2014-2020 pentru cheltuielile legate de schimbările climatice, precum și de integrare a adaptării în instrumentele de finanțare, politicile și programele de cercetare de la nivelul UE, printre care se numără fondurile structurale, programele„Orizont 2020” și Life+, precum și programul de dezvoltare rurală;

| 39. | precizează că principiul subsidiarității impune ca statelor membre să le revină răspunderea finală pentru încurajarea integrării adaptării în politica și practicile locale și regionale; |
| --- | --- |

39.

precizează că principiul subsidiarității impune ca statelor membre să le revină răspunderea finală pentru încurajarea integrării adaptării în politica și practicile locale și regionale;

| 40. | recunoaște că nivelul de adaptare va fi diferit de la un stat membru la altul, de la o regiune la alta și de la un oraș la altul, din cauza amplorii pericolelor decurgând din schimbările climatice, a vulnerabilității la aceste pericole și a capacității de adaptare. Acesta, pe de altă parte, va influența capacitatea lor de a se pregăti și de a răspunde la fenomenele meteorologice extreme și la schimbările climatice; |
| --- | --- |

40.

recunoaște că nivelul de adaptare va fi diferit de la un stat membru la altul, de la o regiune la alta și de la un oraș la altul, din cauza amplorii pericolelor decurgând din schimbările climatice, a vulnerabilității la aceste pericole și a capacității de adaptare. Acesta, pe de altă parte, va influența capacitatea lor de a se pregăti și de a răspunde la fenomenele meteorologice extreme și la schimbările climatice;

| 41. | susține dezvoltarea unor „tipologii de adaptare”, pentru sprijinirea formulării strategiilor la scara orașelor. Identificarea punctelor comune între orașe, precum pericolele climatice actuale și estimate și caracteristicile socioeconomice, poate contribui la formarea unor rețele bazate pe o clasificare generală a orașelor în funcție de nevoile lor în materie de adaptare. Aceste grupuri de orașe ar favoriza o elaborare mai eficientă a politicilor și a planurilor strategice de adaptare, o alocare mai bună a resurselor, asigurarea unor orientări corespunzătoare, precum și crearea unor rețele de învățare. constată că există deja unele asociații voluntare în domeniu și consideră că ele trebuie sprijinite; |
| --- | --- |

41.

susține dezvoltarea unor „tipologii de adaptare”, pentru sprijinirea formulării strategiilor la scara orașelor. Identificarea punctelor comune între orașe, precum pericolele climatice actuale și estimate și caracteristicile socioeconomice, poate contribui la formarea unor rețele bazate pe o clasificare generală a orașelor în funcție de nevoile lor în materie de adaptare. Aceste grupuri de orașe ar favoriza o elaborare mai eficientă a politicilor și a planurilor strategice de adaptare, o alocare mai bună a resurselor, asigurarea unor orientări corespunzătoare, precum și crearea unor rețele de învățare. constată că există deja unele asociații voluntare în domeniu și consideră că ele trebuie sprijinite;

| 42. | subliniază că, dată fiind diversitatea nevoilor și capacităților în materie de adaptare, precum sistemele de guvernanță diferite, accesul la resurse sau caracteristicile biofizice, care influențează dezvoltarea și punerea în aplicare a răspunsurilor de adaptare, termenul „cele mai bune practici” poate duce în eroare. În acest context, dat fiind că practicile nu sunt întru totul transferabile, ar putea fi mai util termenul de „bune practici”; |
| --- | --- |

42.

subliniază că, dată fiind diversitatea nevoilor și capacităților în materie de adaptare, precum sistemele de guvernanță diferite, accesul la resurse sau caracteristicile biofizice, care influențează dezvoltarea și punerea în aplicare a răspunsurilor de adaptare, termenul „cele mai bune practici” poate duce în eroare. În acest context, dat fiind că practicile nu sunt întru totul transferabile, ar putea fi mai util termenul de „bune practici”;

| 43. | consideră consolidarea capacității de adaptare drept un temei important pentru dezvoltarea și punerea în aplicare a răspunsurilor de adaptare. De aceea, este vitală constituirea unor noduri la nivelul statelor membre și la nivel subnațional, care să asigure construirea capacităților de adaptare, formare profesională, precum și schimbul de informații și de experiență între orașe și între regiuni; |
| --- | --- |

43.

consideră consolidarea capacității de adaptare drept un temei important pentru dezvoltarea și punerea în aplicare a răspunsurilor de adaptare. De aceea, este vitală constituirea unor noduri la nivelul statelor membre și la nivel subnațional, care să asigure construirea capacităților de adaptare, formare profesională, precum și schimbul de informații și de experiență între orașe și între regiuni;

| 44. | subliniază importanța educației și comunicării pe tema mediului, precum și rolul-cheie al autorităților locale și regionale în acest sens; subliniază că, în special în privința schimbărilor climatice, este importantă o comunicare adaptată publicului și condițiilor locale. Pentru astfel de campanii de educare și comunicare ar trebui puse la dispoziție resurse financiare; |
| --- | --- |

44.

subliniază importanța educației și comunicării pe tema mediului, precum și rolul-cheie al autorităților locale și regionale în acest sens; subliniază că, în special în privința schimbărilor climatice, este importantă o comunicare adaptată publicului și condițiilor locale. Pentru astfel de campanii de educare și comunicare ar trebui puse la dispoziție resurse financiare;

| 45. | recunoaște că finanțarea este un element-cheie pentru punerea în aplicare a răspunsurilor de adaptare la nivel local. Este necesară o mai mare claritate cu privire la modul în care se va obține accesul la capitalul substanțial necesar pentru dezvoltarea procesului de adaptare, mai ales având în vedere că veniturile rezultate din licitații în cadrul schemei ETS, la care se face referire, sunt oarecum nesigure. Este necesar în mod special ca adaptarea să fie inclusă în utilizarea fondurilor structurale precum FEDER, în cadrul următoarei perioade de programare, fără reducerea bugetelor necesare atenuării schimbărilor climatice; |
| --- | --- |

45.

recunoaște că finanțarea este un element-cheie pentru punerea în aplicare a răspunsurilor de adaptare la nivel local. Este necesară o mai mare claritate cu privire la modul în care se va obține accesul la capitalul substanțial necesar pentru dezvoltarea procesului de adaptare, mai ales având în vedere că veniturile rezultate din licitații în cadrul schemei ETS, la care se face referire, sunt oarecum nesigure. Este necesar în mod special ca adaptarea să fie inclusă în utilizarea fondurilor structurale precum FEDER, în cadrul următoarei perioade de programare, fără reducerea bugetelor necesare atenuării schimbărilor climatice;

| 46. | recunoaște importanța rețelelor locale și regionale în promovarea măsurilor de adaptare și se pronunță în favoarea unui sprijin financiar corespunzător acordat acestor rețele din fonduri UE. Cu toate acestea, CoR nu recomandă o nouă structură sau un angajament voluntar pentru adaptare, așa cum sugerează SASC, întrucât aceasta ar duce la dublarea eforturilor, ar crea confuzie în rândul participanților și ar putea risipi resurse prețioase. Convenția primarilor, structură deja existentă, ar trebui să fie dotată cu resurse suplimentare și relansată ca rețea care se concentrează pe măsurile în domeniul schimbărilor climatice sub ambele forme ale acestora, atenuarea și adaptarea; |
| --- | --- |

46.

recunoaște importanța rețelelor locale și regionale în promovarea măsurilor de adaptare și se pronunță în favoarea unui sprijin financiar corespunzător acordat acestor rețele din fonduri UE. Cu toate acestea, CoR nu recomandă o nouă structură sau un angajament voluntar pentru adaptare, așa cum sugerează SASC, întrucât aceasta ar duce la dublarea eforturilor, ar crea confuzie în rândul participanților și ar putea risipi resurse prețioase. Convenția primarilor, structură deja existentă, ar trebui să fie dotată cu resurse suplimentare și relansată ca rețea care se concentrează pe măsurile în domeniul schimbărilor climatice sub ambele forme ale acestora, atenuarea și adaptarea;

| 47. | subliniază necesitatea ca viziunea de adaptare a SASC să fie mai proactivă și mai puțin reactivă: la dezvoltarea și implementarea răspunsurilor de adaptare, trebuie să se acorde atenție ambelor strategii, cea de reducere a riscurilor pe termen lung și cea de consolidare a gradului de pregătire și a capacității de a da un răspuns la fenomenele meteorologice extreme și climatice actuale; |
| --- | --- |

47.

subliniază necesitatea ca viziunea de adaptare a SASC să fie mai proactivă și mai puțin reactivă: la dezvoltarea și implementarea răspunsurilor de adaptare, trebuie să se acorde atenție ambelor strategii, cea de reducere a riscurilor pe termen lung și cea de consolidare a gradului de pregătire și a capacității de a da un răspuns la fenomenele meteorologice extreme și climatice actuale;

Sinergii și conflicte între atenuare și adaptare

| 48. | recunoaște că atenuarea schimbărilor climatice și adaptarea la acestea reprezintă elemente esențiale ale unei strategii cuprinzătoare privind schimbările climatice. Deși adaptarea la schimbările climatice actuale și la fenomenele meteorologice extreme și schimbările climatice inevitabile în viitor este un pas esențial, ea nu ar trebui considerată un substitut al atenuării lor. Acordul de la Cancun, pregătit în cadrul Convenției-cadru a ONU privind schimbările climatice, subliniază că părțile semnatare ar trebui să atribuie adaptării și atenuării același nivel de prioritate. Modul de distribuție a resurselor la nivel subnațional va fi însă diferit; |
| --- | --- |

48.

recunoaște că atenuarea schimbărilor climatice și adaptarea la acestea reprezintă elemente esențiale ale unei strategii cuprinzătoare privind schimbările climatice. Deși adaptarea la schimbările climatice actuale și la fenomenele meteorologice extreme și schimbările climatice inevitabile în viitor este un pas esențial, ea nu ar trebui considerată un substitut al atenuării lor. Acordul de la Cancun, pregătit în cadrul Convenției-cadru a ONU privind schimbările climatice, subliniază că părțile semnatare ar trebui să atribuie adaptării și atenuării același nivel de prioritate. Modul de distribuție a resurselor la nivel subnațional va fi însă diferit;

| 49. | subliniază că încurajarea societăților și a economiilor spre a deveni mai rezistente la schimbările climatice este un aspect fundamental pentru consolidarea competitivității și a calității vieții din Europa în următoarele decenii. Totodată, este esențial să fie sporite, în cel mai scurt timp, măsurile care urmăresc reducerea semnificativă a emisiilor de gaze nocive, care provoacă schimbările climatice; |
| --- | --- |

49.

subliniază că încurajarea societăților și a economiilor spre a deveni mai rezistente la schimbările climatice este un aspect fundamental pentru consolidarea competitivității și a calității vieții din Europa în următoarele decenii. Totodată, este esențial să fie sporite, în cel mai scurt timp, măsurile care urmăresc reducerea semnificativă a emisiilor de gaze nocive, care provoacă schimbările climatice;

| 50. | constată că, deși adaptarea la schimbările climatice și diminuarea acestora sunt, în principiu, strâns legate între ele, la ora actuală, acțiunile integrate de adaptare-atenuare sunt rare și, în consecință, este nevoie ca politicile, practica și cercetarea să recunoască și să încurajeze sinergia dintre ele. În plus, este important ca toate politicile Uniunii Europene să contribuie la realizarea acestor două obiective; |
| --- | --- |

50.

constată că, deși adaptarea la schimbările climatice și diminuarea acestora sunt, în principiu, strâns legate între ele, la ora actuală, acțiunile integrate de adaptare-atenuare sunt rare și, în consecință, este nevoie ca politicile, practica și cercetarea să recunoască și să încurajeze sinergia dintre ele. În plus, este important ca toate politicile Uniunii Europene să contribuie la realizarea acestor două obiective;

| 51. | recunoaște beneficiile care pot fi obținute ca urmare a măsurilor vizând atenuarea sau adaptarea într-o manieră complementară; în caz contrar, ar putea rezulta dezavantaje importante, în cazul unor măsuri de adaptare și de atenuare care intră în conflict, cum ar fi, de exemplu, dotările cu sisteme de răcire mecanică pentru a face față temperaturilor mai ridicate din clădiri, care sporesc emisiile de gaze cu efect de seră; |
| --- | --- |

51.

recunoaște beneficiile care pot fi obținute ca urmare a măsurilor vizând atenuarea sau adaptarea într-o manieră complementară; în caz contrar, ar putea rezulta dezavantaje importante, în cazul unor măsuri de adaptare și de atenuare care intră în conflict, cum ar fi, de exemplu, dotările cu sisteme de răcire mecanică pentru a face față temperaturilor mai ridicate din clădiri, care sporesc emisiile de gaze cu efect de seră;

| 52. | concluzionează că, datorită urgenței, revizuirea strategiei propusă pentru 2017 ar trebui să se concentreze nu numai pe progresele în ceea ce privește strategiile naționale de adaptare și pe clarificarea necesității unor măsuri legislative în viitor, ci și pe fixarea unor termene țintă pentru realizarea mai multor obiective de implementare intermediare la toate nivelurile de guvernare, cu utilizarea posibilă a abordării bazate pe tabloul de bord privind pregătirea pentru adaptare; în același timp, SASC ar trebui însoțită de orientări și sprijin pentru organismele subnaționale, precum și pentru statele membre, în vederea realizării acestor obiective intermediare; |
| --- | --- |

52.

concluzionează că, datorită urgenței, revizuirea strategiei propusă pentru 2017 ar trebui să se concentreze nu numai pe progresele în ceea ce privește strategiile naționale de adaptare și pe clarificarea necesității unor măsuri legislative în viitor, ci și pe fixarea unor termene țintă pentru realizarea mai multor obiective de implementare intermediare la toate nivelurile de guvernare, cu utilizarea posibilă a abordării bazate pe tabloul de bord privind pregătirea pentru adaptare; în același timp, SASC ar trebui însoțită de orientări și sprijin pentru organismele subnaționale, precum și pentru statele membre, în vederea realizării acestor obiective intermediare;

| 53. | consideră că propunerile Comisiei Europene cu privire la Strategia UE privind adaptarea la schimbările climatice sunt conforme cu principiile subsidiarității și proporționalității. |
| --- | --- |

53.

consideră că propunerile Comisiei Europene cu privire la Strategia UE privind adaptarea la schimbările climatice sunt conforme cu principiile subsidiarității și proporționalității.

Bruxelles, 8 octombrie 2013

Președintele Comitetului Regiunilor

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  Al 4-lea raport al Grupului interguvernamental privind schimbările climatice.

1

---

| 5.12.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 356/43 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 356/43

---

Aviz – Infrastructurile ecologice – Valorificarea capitalului natural al Europei

2013/C 356/08

COMITETUL REGIUNILOR

| — | insistă asupra rolului esențial al autorităților locale și regionale în definirea și punerea în aplicare a inițiativei și le încurajează să se mobilizeze prin toate politicile sectoriale implicate și, în special, prin competențele lor în materie de amenajare a teritoriului și de urbanism, în vederea planificării și organizării infrastructurilor ecologice; subliniază că reușita implementării infrastructurilor ecologice depinde de punerea efectivă în aplicare a principiilor guvernanței pe mai multe niveluri, precum și de participarea tuturor actorilor și a tuturor părților implicate; |
| --- | --- |

—

insistă asupra rolului esențial al autorităților locale și regionale în definirea și punerea în aplicare a inițiativei și le încurajează să se mobilizeze prin toate politicile sectoriale implicate și, în special, prin competențele lor în materie de amenajare a teritoriului și de urbanism, în vederea planificării și organizării infrastructurilor ecologice; subliniază că reușita implementării infrastructurilor ecologice depinde de punerea efectivă în aplicare a principiilor guvernanței pe mai multe niveluri, precum și de participarea tuturor actorilor și a tuturor părților implicate;

| — | solicită Comisiei să elaboreze, în cel mai scurt timp, ghiduri de punere în aplicare concrete, pentru integrarea infrastructurilor ecologice în diferitele politici ale Uniunii, precum și fișe tehnice suplimentare referitoare la infrastructurile ecologice urbane; infrastructurile ecologice ar trebui incluse în cadrul de referință european privind orașele durabile și în viitoarea rețea de dezvoltare urbană; |
| --- | --- |

—

solicită Comisiei să elaboreze, în cel mai scurt timp, ghiduri de punere în aplicare concrete, pentru integrarea infrastructurilor ecologice în diferitele politici ale Uniunii, precum și fișe tehnice suplimentare referitoare la infrastructurile ecologice urbane; infrastructurile ecologice ar trebui incluse în cadrul de referință european privind orașele durabile și în viitoarea rețea de dezvoltare urbană;

| — | subliniază că trebuie stabilite de urgență modalitățile de integrare a infrastructurilor ecologice și de stabilire a caracterului prioritar al acestora în cadrul acordurilor de parteneriat și al programelor operaționale privind finanțările europene, dat fiind că în prezent acestea sunt în curs de elaborare pentru fondurile structurale și de coeziune referitoare la perioada 2014-2020; |
| --- | --- |

—

subliniază că trebuie stabilite de urgență modalitățile de integrare a infrastructurilor ecologice și de stabilire a caracterului prioritar al acestora în cadrul acordurilor de parteneriat și al programelor operaționale privind finanțările europene, dat fiind că în prezent acestea sunt în curs de elaborare pentru fondurile structurale și de coeziune referitoare la perioada 2014-2020;

| — | solicită Comisiei să prevadă în legislația UE cerințe menite să prevină orice „pierdere netă” de biodiversitate și servicii ecosistemice; solicită Comisiei să continue să aplice și să extindă ecocondiționalitatea fondurilor europene și controlul compatibilității lor cu protecția biodiversității; de asemenea, propune ca un anumit procent din ansamblul subvențiilor europene destinate implementării infrastructurilor gri să fie utilizate pentru alimentarea unui fond pentru biodiversitate; |
| --- | --- |

—

solicită Comisiei să prevadă în legislația UE cerințe menite să prevină orice „pierdere netă” de biodiversitate și servicii ecosistemice; solicită Comisiei să continue să aplice și să extindă ecocondiționalitatea fondurilor europene și controlul compatibilității lor cu protecția biodiversității; de asemenea, propune ca un anumit procent din ansamblul subvențiilor europene destinate implementării infrastructurilor gri să fie utilizate pentru alimentarea unui fond pentru biodiversitate;

| — | salută anunțul cu privire la eforturile Comisiei de creare, până în 2014, alături de BEI, a unui mecanism de finanțare special al UE pentru promotori de proiecte care doresc să dezvolte proiecte de infrastructuri ecologice și își exprimă dorința ca autoritățile locale și regionale să fie asociate la elaborarea acestuia; |
| --- | --- |

—

salută anunțul cu privire la eforturile Comisiei de creare, până în 2014, alături de BEI, a unui mecanism de finanțare special al UE pentru promotori de proiecte care doresc să dezvolte proiecte de infrastructuri ecologice și își exprimă dorința ca autoritățile locale și regionale să fie asociate la elaborarea acestuia;

| — | întâmpină cu entuziasm proiectul TEN-G (Trans-European Network of Green Infrastructure) și dorește recunoașterea faptului că TEN-G este la fel de relevantă pentru Uniune ca și rețelele de transport, de energie sau rețelele de tehnologii ale informației și comunicațiilor; solicită, în același timp Comisiei să studieze posibilitățile de elaborare a unei legislații europene în acest domeniu. |
| --- | --- |

—

întâmpină cu entuziasm proiectul TEN-G (Trans-European Network of Green Infrastructure) și dorește recunoașterea faptului că TEN-G este la fel de relevantă pentru Uniune ca și rețelele de transport, de energie sau rețelele de tehnologii ale informației și comunicațiilor; solicită, în același timp Comisiei să studieze posibilitățile de elaborare a unei legislații europene în acest domeniu.

| Raportor | dna Annabelle JAEGER (FR-PSE), membră a Consiliului Regional Provence – Alpi-Coasta de Azur |
| --- | --- |
| Document de referință | Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor: Infrastructurile ecologice – Valorificarea capitalului natural al Europei
  COM(2013) 249 final |

Raportor

dna Annabelle JAEGER (FR-PSE), membră a Consiliului Regional Provence – Alpi-Coasta de Azur

Document de referință

Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor: Infrastructurile ecologice – Valorificarea capitalului natural al Europei

COM(2013) 249 final

I.   RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL REGIUNILOR

Observații generale

| 1. | întâmpină cu satisfacție Comunicarea Comisiei „Infrastructurile ecologice – Valorificarea capitalului natural al Europei”, care prefigurează Strategia UE în acest domeniu. El consideră că propunerile prezentate sunt de o importanță majoră pentru îndeplinirea obiectivelor europene în perspectiva anului 2020, în ceea ce privește utilizarea eficientă a resurselor, coeziunea socială și regională, creșterea durabilă și inteligentă, atractivitatea, îmbunătățirea biodiversității și a calității peisajului, protecția împotriva riscurilor naturale și permit un model urban durabil, menținerea și crearea de locuri de muncă la nivel local în cadrul întreprinderilor mici și mijlocii, îmbunătățirea sănătății populației și lupta împotriva inegalităților; toate acestea pentru a contribui la atingerea obiectivelor Strategiei UE în domeniul biodiversității pentru 2020, pentru a fi în concordanță cu Directivele Păsări și Habitate și cu cerința privind conectivitatea siturilor Natura 2000 (1), precum și pentru a sprijini toate aceste dispoziții; |
| --- | --- |

1.

întâmpină cu satisfacție Comunicarea Comisiei „Infrastructurile ecologice – Valorificarea capitalului natural al Europei”, care prefigurează Strategia UE în acest domeniu. El consideră că propunerile prezentate sunt de o importanță majoră pentru îndeplinirea obiectivelor europene în perspectiva anului 2020, în ceea ce privește utilizarea eficientă a resurselor, coeziunea socială și regională, creșterea durabilă și inteligentă, atractivitatea, îmbunătățirea biodiversității și a calității peisajului, protecția împotriva riscurilor naturale și permit un model urban durabil, menținerea și crearea de locuri de muncă la nivel local în cadrul întreprinderilor mici și mijlocii, îmbunătățirea sănătății populației și lupta împotriva inegalităților; toate acestea pentru a contribui la atingerea obiectivelor Strategiei UE în domeniul biodiversității pentru 2020, pentru a fi în concordanță cu Directivele Păsări și Habitate și cu cerința privind conectivitatea siturilor Natura 2000 (1), precum și pentru a sprijini toate aceste dispoziții;

| 2. | speră ca viitoarea implementare a infrastructurilor ecologice în UE să contribuie la realizarea celui de-al doilea obiectiv al Strategiei UE în domeniul biodiversității pentru 2020, care urmărește refacerea a cel puțin 15 % din ecosistemele degradate până în 2020, la stoparea pierderii biodiversității și a degradării ecosistemelor și la refacerea acestora pe întregul teritoriu al UE, și nu doar în siturile Natura 2000; |
| --- | --- |

2.

speră ca viitoarea implementare a infrastructurilor ecologice în UE să contribuie la realizarea celui de-al doilea obiectiv al Strategiei UE în domeniul biodiversității pentru 2020, care urmărește refacerea a cel puțin 15 % din ecosistemele degradate până în 2020, la stoparea pierderii biodiversității și a degradării ecosistemelor și la refacerea acestora pe întregul teritoriu al UE, și nu doar în siturile Natura 2000;

| 3. | consideră, de asemenea, că rezultatele diverselor strategii și programe puse în aplicare până în prezent la nivel internațional, european și național nu se ridică la înălțimea mizelor pe care le implică biodiversitatea, și că, ținând seama de riscul pierderii biodiversității, s-a ajuns la un consens cu privire la necesitatea revizuirii modelelor societale de producție și de consum, care reprezintă principalii factori determinanți în acest sens, prin distrugerea și fragmentarea habitatelor naturale și poluarea masivă, revizuire fără de care angajamentele reînnoite în cadrul Convenției privind diversitatea biologică și al Strategiei UE în domeniul biodiversității pentru 2020 vor fi zadarnice; |
| --- | --- |

3.

consideră, de asemenea, că rezultatele diverselor strategii și programe puse în aplicare până în prezent la nivel internațional, european și național nu se ridică la înălțimea mizelor pe care le implică biodiversitatea, și că, ținând seama de riscul pierderii biodiversității, s-a ajuns la un consens cu privire la necesitatea revizuirii modelelor societale de producție și de consum, care reprezintă principalii factori determinanți în acest sens, prin distrugerea și fragmentarea habitatelor naturale și poluarea masivă, revizuire fără de care angajamentele reînnoite în cadrul Convenției privind diversitatea biologică și al Strategiei UE în domeniul biodiversității pentru 2020 vor fi zadarnice;

| 4. | insistă așadar asupra rolului esențial al Comisiei în impulsionarea unei strategii transversale bazate pe infrastructurile ecologice, ocazie fără precedent pentru înscrierea tuturor actorilor europeni – state, administrații locale și regionale, întreprinderi, cercetători, asociații și cetățeni – pe calea reconcilierii economiei cu societatea și biosfera; |
| --- | --- |

4.

insistă așadar asupra rolului esențial al Comisiei în impulsionarea unei strategii transversale bazate pe infrastructurile ecologice, ocazie fără precedent pentru înscrierea tuturor actorilor europeni – state, administrații locale și regionale, întreprinderi, cercetători, asociații și cetățeni – pe calea reconcilierii economiei cu societatea și biosfera;

| 5. | întâmpină cu interes definiția propusă, care cuprinde atât miza conectivității în materie de specii și habitate, cât și pe cea a calității rețelei de ecosisteme la toate scările, inclusiv la cea urbană, biodiversitatea remarcabilă a speciilor protejate, precum și a celor obișnuite, soluțiile naturale, ca și cele bazate pe natură, puse în aplicare de om, dar dorește ca această definiție să fie explicată concret în ghidurile de punere în aplicare ce urmează a fi publicate, și să cuprindă și noțiunile de permeabilitate și de ospitalitate cu privire la organismele vii. În acest sens, trebuie să se pună accentul pe utilizarea și crearea conexiunilor ecologice și funcționale la toate nivelurile; |
| --- | --- |

5.

întâmpină cu interes definiția propusă, care cuprinde atât miza conectivității în materie de specii și habitate, cât și pe cea a calității rețelei de ecosisteme la toate scările, inclusiv la cea urbană, biodiversitatea remarcabilă a speciilor protejate, precum și a celor obișnuite, soluțiile naturale, ca și cele bazate pe natură, puse în aplicare de om, dar dorește ca această definiție să fie explicată concret în ghidurile de punere în aplicare ce urmează a fi publicate, și să cuprindă și noțiunile de permeabilitate și de ospitalitate cu privire la organismele vii. În acest sens, trebuie să se pună accentul pe utilizarea și crearea conexiunilor ecologice și funcționale la toate nivelurile;

| 6. | privește cu satisfacție faptul că sunt recunoscute la justa valoare multiplele beneficii economice, de mediu, în ce privește protecția împotriva riscurilor și sociale generate de ecosistemele aflate în bună stare de funcționare din punct de vedere ecologic și insistă ca această dimensiune utilitară a producției de bunuri și servicii folositoare pentru ființa umană să vină întotdeauna în sprijinul dimensiunii etice a conservării naturii și biodiversității; |
| --- | --- |

6.

privește cu satisfacție faptul că sunt recunoscute la justa valoare multiplele beneficii economice, de mediu, în ce privește protecția împotriva riscurilor și sociale generate de ecosistemele aflate în bună stare de funcționare din punct de vedere ecologic și insistă ca această dimensiune utilitară a producției de bunuri și servicii folositoare pentru ființa umană să vină întotdeauna în sprijinul dimensiunii etice a conservării naturii și biodiversității;

| 7. | amintește, pe de o parte, că, prin natura sa, conceptul de infrastructuri ecologice depășește frontierele administrative și teritoriale, și, pe de altă parte, că evoluția, menținerea sau punerea în pericol a acestora depind, în primul rând, de politicile de amenajare a teritoriului și de salvgardare a resurselor naturale, derulate de statele membre și autoritățile locale și regionale; |
| --- | --- |

7.

amintește, pe de o parte, că, prin natura sa, conceptul de infrastructuri ecologice depășește frontierele administrative și teritoriale, și, pe de altă parte, că evoluția, menținerea sau punerea în pericol a acestora depind, în primul rând, de politicile de amenajare a teritoriului și de salvgardare a resurselor naturale, derulate de statele membre și autoritățile locale și regionale;

| 8. | salută și sprijină această abordare globală, prin care infrastructurile ecologice sunt ancorate ferm în contextul atenuării și adaptării la schimbările climatice. Comitetul insistă asupra rolului esențial al autorităților locale și regionale în definirea și punerea în aplicare a unei asemenea strategii; |
| --- | --- |

8.

salută și sprijină această abordare globală, prin care infrastructurile ecologice sunt ancorate ferm în contextul atenuării și adaptării la schimbările climatice. Comitetul insistă asupra rolului esențial al autorităților locale și regionale în definirea și punerea în aplicare a unei asemenea strategii;

| 9. | susține că, pe termen mediu și lung, conservarea, dezvoltarea și întreținerea infrastructurilor ecologice este cu mult mai puțin costisitoare decât cea a infrastructurilor gri, dacă se ține seama de costul lor total, care cuprinde și costurile externe, suportate în prezent de societate. Soluțiile inspirate de natură sau bazate pe aceasta și aflate în sinergie cu biodiversitatea (inginerie ecologică) reclamă o intensitate energetică mai redusă și mai puțină întreținere decât soluțiile convenționale, fiind așadar mai eficiente și mai durabile; |
| --- | --- |

9.

susține că, pe termen mediu și lung, conservarea, dezvoltarea și întreținerea infrastructurilor ecologice este cu mult mai puțin costisitoare decât cea a infrastructurilor gri, dacă se ține seama de costul lor total, care cuprinde și costurile externe, suportate în prezent de societate. Soluțiile inspirate de natură sau bazate pe aceasta și aflate în sinergie cu biodiversitatea (inginerie ecologică) reclamă o intensitate energetică mai redusă și mai puțină întreținere decât soluțiile convenționale, fiind așadar mai eficiente și mai durabile;

| 10. | amintește că prevenirea degradării ecosistemelor și restaurarea funcțiilor ecosistemelor degradate trebuie să fie prioritatea principală, întrucât măsurile de gestionare a consecințelor dezechilibrelor ecologice cauzate de mâna omului sunt întotdeauna mai costisitoare, mai îndelungate și, mai ales, rezultatele lor sunt incerte; |
| --- | --- |

10.

amintește că prevenirea degradării ecosistemelor și restaurarea funcțiilor ecosistemelor degradate trebuie să fie prioritatea principală, întrucât măsurile de gestionare a consecințelor dezechilibrelor ecologice cauzate de mâna omului sunt întotdeauna mai costisitoare, mai îndelungate și, mai ales, rezultatele lor sunt incerte;

| 11. | consideră că, dacă evaluarea economică a serviciilor ecosistemice își poate dovedi utilitatea în contextul anumitor analize costuri-beneficii, atunci când trebuie ales între obiective contradictorii, ea ridică dificultăți metodologice – sau este chiar inadecvată în anumite contexte – și are implicații etice evidente. Astfel, trebuie subliniat că evaluarea costurilor pierderii biodiversității se poate efectua și pe altă cale: calcularea costului menținerii potențialului ecologic de reparare a acestei pierderi, calculând costul investițiilor necesare pentru a menține sau a îmbunătăți situația biodiversității, astfel încât să se garanteze continuitatea fluxului de servicii ecologice. Comitetul Regiunilor dorește să se acorde prioritate acestei din urmă metode; |
| --- | --- |

11.

consideră că, dacă evaluarea economică a serviciilor ecosistemice își poate dovedi utilitatea în contextul anumitor analize costuri-beneficii, atunci când trebuie ales între obiective contradictorii, ea ridică dificultăți metodologice – sau este chiar inadecvată în anumite contexte – și are implicații etice evidente. Astfel, trebuie subliniat că evaluarea costurilor pierderii biodiversității se poate efectua și pe altă cale: calcularea costului menținerii potențialului ecologic de reparare a acestei pierderi, calculând costul investițiilor necesare pentru a menține sau a îmbunătăți situația biodiversității, astfel încât să se garanteze continuitatea fluxului de servicii ecologice. Comitetul Regiunilor dorește să se acorde prioritate acestei din urmă metode;

| 12. | invită toate autoritățile locale și regionale să se mobilizeze prin toate politicile sectoriale implicate și, în special, prin competențele lor în materie de amenajare a teritoriului și de urbanism, în vederea planificării și organizării infrastructurilor ecologice; |
| --- | --- |

12.

invită toate autoritățile locale și regionale să se mobilizeze prin toate politicile sectoriale implicate și, în special, prin competențele lor în materie de amenajare a teritoriului și de urbanism, în vederea planificării și organizării infrastructurilor ecologice;

| 13. | ca atare, solicită ca UE și statele membre să le sprijine cu resurse umane, tehnice și financiare care să se ridice la înălțimea provocărilor (2); |
| --- | --- |

13.

ca atare, solicită ca UE și statele membre să le sprijine cu resurse umane, tehnice și financiare care să se ridice la înălțimea provocărilor (2);

Agricultură, păduri, terenuri și soluri

| 14. | consideră că lupta împotriva reducerii funcțiilor solului, a utilizării tot mai intensive a solurilor și a degradării terenurilor trebuie să fie prioritatea absolută în materie de amenajare a teritoriului și de planificare urbană. „Pierderea netă zero” în materie de medii naturale, păduri și terenuri agricole trebuie să se impună în contextul extinderii orașelor: astfel, unele autorități locale și regionale au început deja să includă noțiunea de „infrastructuri ecologice” și „pierdere netă zero” în documentele lor de urbanism și amenajarea teritoriului, sub diverse forme; |
| --- | --- |

14.

consideră că lupta împotriva reducerii funcțiilor solului, a utilizării tot mai intensive a solurilor și a degradării terenurilor trebuie să fie prioritatea absolută în materie de amenajare a teritoriului și de planificare urbană. „Pierderea netă zero” în materie de medii naturale, păduri și terenuri agricole trebuie să se impună în contextul extinderii orașelor: astfel, unele autorități locale și regionale au început deja să includă noțiunea de „infrastructuri ecologice” și „pierdere netă zero” în documentele lor de urbanism și amenajarea teritoriului, sub diverse forme;

| 15. | de asemenea, amintește că sprijină reluarea dezbaterilor necesare de către statele membre, astfel încât să se ajungă la adoptarea unui cadru juridic comun european pentru protecția și refacerea funcționalității solurilor, instrument indispensabil în confruntarea cu această provocare majoră (3); |
| --- | --- |

15.

de asemenea, amintește că sprijină reluarea dezbaterilor necesare de către statele membre, astfel încât să se ajungă la adoptarea unui cadru juridic comun european pentru protecția și refacerea funcționalității solurilor, instrument indispensabil în confruntarea cu această provocare majoră (3);

| 16. | amintește că silvicultura are o contribuție la infrastructurile ecologice, care poate fi activă, prin restabilirea continuității forestiere ori prin adoptarea unor practici ecologice de gestionare, sau pasivă, prin menținerea lizierelor. În special în regiunile în care proprietatea forestieră este foarte fragmentată și privată, stabilirea unei infrastructuri ecologice necesită crearea și punerea în funcțiune a asociațiilor de proprietari și înzestrarea regiunilor și autorităților locale cu instrumente de mobilizare a actorilor privați: instrumente funciare, de formare, de sprijin tehnic și de punere în comun sau de susținere financiară; |
| --- | --- |

16.

amintește că silvicultura are o contribuție la infrastructurile ecologice, care poate fi activă, prin restabilirea continuității forestiere ori prin adoptarea unor practici ecologice de gestionare, sau pasivă, prin menținerea lizierelor. În special în regiunile în care proprietatea forestieră este foarte fragmentată și privată, stabilirea unei infrastructuri ecologice necesită crearea și punerea în funcțiune a asociațiilor de proprietari și înzestrarea regiunilor și autorităților locale cu instrumente de mobilizare a actorilor privați: instrumente funciare, de formare, de sprijin tehnic și de punere în comun sau de susținere financiară;

| 17. | ia notă de deciziile adoptate de UE în cadrul politicii agricole comune pentru perioada 2014-2020 și își pune întrebarea cum vor fi implementate infrastructurile ecologice în mod eficient în aceste domenii, până în 2020. Astfel, Comitetul Regiunilor evidențiază importanța acțiunilor întreprinse de autoritățile competente: ele trebuie să facă din infrastructurile ecologice unul dintre firele conducătoare ale modului în care utilizează resursele în domeniul conservării și restaurării biodiversității, prin intermediul ecologizării plăților directe în zonele de interes ecologic și al utilizării FEADR, inclusiv prin aplicarea coerentă a măsurilor de agromediu și prin asigurarea unor alocări bugetare pentru acestea. În paralel, trebuie să aloce mijloacele necesare restaurării biodiversității în comunitățile agricole, sprijinind cu precădere agricultura biologică și agrosilvicultura; |
| --- | --- |

17.

ia notă de deciziile adoptate de UE în cadrul politicii agricole comune pentru perioada 2014-2020 și își pune întrebarea cum vor fi implementate infrastructurile ecologice în mod eficient în aceste domenii, până în 2020. Astfel, Comitetul Regiunilor evidențiază importanța acțiunilor întreprinse de autoritățile competente: ele trebuie să facă din infrastructurile ecologice unul dintre firele conducătoare ale modului în care utilizează resursele în domeniul conservării și restaurării biodiversității, prin intermediul ecologizării plăților directe în zonele de interes ecologic și al utilizării FEADR, inclusiv prin aplicarea coerentă a măsurilor de agromediu și prin asigurarea unor alocări bugetare pentru acestea. În paralel, trebuie să aloce mijloacele necesare restaurării biodiversității în comunitățile agricole, sprijinind cu precădere agricultura biologică și agrosilvicultura;

| 18. | în vederea promovării agriculturii și a silviculturii sustenabile în cadrul infrastructurilor ecologice, consideră că proiectarea unor materiale de construcție ecologice este indispensabilă în contextul solidarității dintre teritoriile rurale și cele urbane, întrucât exploatarea materialelor tradiționale pentru construcțiile din orașe și pentru infrastructurile gri exercită o puternică presiune asupra mediului rural și chiar maritim; de asemenea, este esențial să fie stimulată utilizarea lemnului și a altor materiale rezultate din agricultură sau asociate culturilor obișnuite (paie, cânepă, in, lână etc.) în beneficiul părților interesate. De aceea, în opinia CoR, trebuie încurajate dinamicile locale, în special prin acordarea de ajutoare pentru structurarea filierelor, pentru investiții în instrumente industriale de prelucrare, dar și printr-o structurare a pieței prin intermediul unor proceduri de achiziții publice exemplare sau prin încurajarea comunităților care utilizează cu predilecție aceste instrumente. De asemenea, trebuie dezvoltate programe de cercetare privind proprietățile tehnice ale acestor materiale, precum și asigurarea celor mai bune condiții de producere a lor din perspectiva conservării ecosistemelor. În fine, trebuie informați utilizatorii în legătură cu proveniența și condițiile de obținere a materialelor prin instituirea unui sistem de etichetare corespunzător; |
| --- | --- |

18.

în vederea promovării agriculturii și a silviculturii sustenabile în cadrul infrastructurilor ecologice, consideră că proiectarea unor materiale de construcție ecologice este indispensabilă în contextul solidarității dintre teritoriile rurale și cele urbane, întrucât exploatarea materialelor tradiționale pentru construcțiile din orașe și pentru infrastructurile gri exercită o puternică presiune asupra mediului rural și chiar maritim; de asemenea, este esențial să fie stimulată utilizarea lemnului și a altor materiale rezultate din agricultură sau asociate culturilor obișnuite (paie, cânepă, in, lână etc.) în beneficiul părților interesate. De aceea, în opinia CoR, trebuie încurajate dinamicile locale, în special prin acordarea de ajutoare pentru structurarea filierelor, pentru investiții în instrumente industriale de prelucrare, dar și printr-o structurare a pieței prin intermediul unor proceduri de achiziții publice exemplare sau prin încurajarea comunităților care utilizează cu predilecție aceste instrumente. De asemenea, trebuie dezvoltate programe de cercetare privind proprietățile tehnice ale acestor materiale, precum și asigurarea celor mai bune condiții de producere a lor din perspectiva conservării ecosistemelor. În fine, trebuie informați utilizatorii în legătură cu proveniența și condițiile de obținere a materialelor prin instituirea unui sistem de etichetare corespunzător;

O guvernanță partajată

| 19. | subliniază că reușita implementării infrastructurilor ecologice depinde de cooperarea dintre toate nivelurile de guvernanță și de punerea eficientă în aplicare a principiilor guvernanței pe mai multe niveluri, precum și de participarea la conceperea și punerea lor în aplicare a tuturor actorilor, a tuturor părților implicate și chiar a populației, la nivel local; |
| --- | --- |

19.

subliniază că reușita implementării infrastructurilor ecologice depinde de cooperarea dintre toate nivelurile de guvernanță și de punerea eficientă în aplicare a principiilor guvernanței pe mai multe niveluri, precum și de participarea la conceperea și punerea lor în aplicare a tuturor actorilor, a tuturor părților implicate și chiar a populației, la nivel local;

| 20. | pledează în favoarea unor abordări participative, care vor genera inițiative necesare și complementare, pornite de la bază și asumate de actori care participă direct la amenajarea teritoriului și la urbanism, în special la nivelul comunităților locale (4); |
| --- | --- |

20.

pledează în favoarea unor abordări participative, care vor genera inițiative necesare și complementare, pornite de la bază și asumate de actori care participă direct la amenajarea teritoriului și la urbanism, în special la nivelul comunităților locale (4);

Un nou tip de spirit cetățenesc

| 21. | ia notă de cererea socială semnificativă pentru prezența elementelor naturale în orașe, ce corespunde atât nevoii de natură, sub diverse forme (locuri de destindere și petrecere a timpului liber, locuri destinate grădinăritului și agriculturii, elemente de peisagistică și înfrumusețare, spații de conservare a naturii fără intervenția omului etc.), cât și sentimentului de confort care îi este asociat și, totodată, mizelor în materie de sănătate publică și de combatere a inegalităților economice și sociale; satisfacerea acestor nevoi îi vizează, în mod evident, pe cei mai tineri, dar și persoanele mai în vârstă și pe cele defavorizate; |
| --- | --- |

21.

ia notă de cererea socială semnificativă pentru prezența elementelor naturale în orașe, ce corespunde atât nevoii de natură, sub diverse forme (locuri de destindere și petrecere a timpului liber, locuri destinate grădinăritului și agriculturii, elemente de peisagistică și înfrumusețare, spații de conservare a naturii fără intervenția omului etc.), cât și sentimentului de confort care îi este asociat și, totodată, mizelor în materie de sănătate publică și de combatere a inegalităților economice și sociale; satisfacerea acestor nevoi îi vizează, în mod evident, pe cei mai tineri, dar și persoanele mai în vârstă și pe cele defavorizate;

| 22. | observă cu interes inițiativele cetățenești legate de infrastructurile ecologice, în special în spațiile urbane și periurbane, și le încurajează (inventare participative ale biodiversității, participarea la definirea unor noi spații urbane legate de biodiversitate, restaurarea terenurilor necultivate sau abandonate, grădini comune etc.). Conectivitatea între toate aceste spații prin itinerarii apte pentru moduri de transport nemotorizate este fundamentală pentru îmbunătățirea calității vieții cetățenilor; |
| --- | --- |

22.

observă cu interes inițiativele cetățenești legate de infrastructurile ecologice, în special în spațiile urbane și periurbane, și le încurajează (inventare participative ale biodiversității, participarea la definirea unor noi spații urbane legate de biodiversitate, restaurarea terenurilor necultivate sau abandonate, grădini comune etc.). Conectivitatea între toate aceste spații prin itinerarii apte pentru moduri de transport nemotorizate este fundamentală pentru îmbunătățirea calității vieții cetățenilor;

Un potențial în materie de inovare și de noi meserii

| 23. | ia notă de faptul că infrastructurile ecologice sunt un vector al cercetării și inovării ce le oferă urbaniștilor o serie de posibilități de dezvoltare, de exemplu în materie de ziduri și acoperișuri vegetale sau de restaurare ecologică; Comitetul precizează totuși că beneficiile reale generate de infrastructurile ecologice, în ce privește adaptarea la schimbările climatice de exemplu, depind de calitatea implementării lor. Trebuie încurajate doar soluțiile funcționale corespunzătoare din punctul de vedere al climei și biodiversității; |
| --- | --- |

23.

ia notă de faptul că infrastructurile ecologice sunt un vector al cercetării și inovării ce le oferă urbaniștilor o serie de posibilități de dezvoltare, de exemplu în materie de ziduri și acoperișuri vegetale sau de restaurare ecologică; Comitetul precizează totuși că beneficiile reale generate de infrastructurile ecologice, în ce privește adaptarea la schimbările climatice de exemplu, depind de calitatea implementării lor. Trebuie încurajate doar soluțiile funcționale corespunzătoare din punctul de vedere al climei și biodiversității;

| 24. | susține propunerea Comisiei de reducere a riscurilor pe care le implică procesul de inovare prin utilizarea unor instrumente financiare (precum practicile de partajare a riscurilor) și încurajează intenția ei de a susține proiecte finanțate cu fonduri publice și private; |
| --- | --- |

24.

susține propunerea Comisiei de reducere a riscurilor pe care le implică procesul de inovare prin utilizarea unor instrumente financiare (precum practicile de partajare a riscurilor) și încurajează intenția ei de a susține proiecte finanțate cu fonduri publice și private;

| 25. | observă cu interes că au apărut meserii noi aferente infrastructurilor ecologice, precum ingineria ecologică în materie de restaurare, întreținere și regenerare a ecosistemelor degradate, și subliniază importanța luării în considerare a meseriilor indirecte sau derivate (producție vegetală, sectoare agricole etc.). Regiunile și autoritățile locale care răspund de dezvoltarea economică trebuie să însoțească și să susțină această dinamică generatoare de locuri de muncă; |
| --- | --- |

25.

observă cu interes că au apărut meserii noi aferente infrastructurilor ecologice, precum ingineria ecologică în materie de restaurare, întreținere și regenerare a ecosistemelor degradate, și subliniază importanța luării în considerare a meseriilor indirecte sau derivate (producție vegetală, sectoare agricole etc.). Regiunile și autoritățile locale care răspund de dezvoltarea economică trebuie să însoțească și să susțină această dinamică generatoare de locuri de muncă;

| 26. | consideră că infrastructurile ecologice se bazează pe ecosisteme și culturi realizate de om asociate, ambele fiind extrem de diverse din cauza condițiilor biogeografice și istorice. Prin urmare, ele constituie un vector de dezvoltare a sectoarelor economice și de creare a unor locuri de muncă de proximitate, care nu pot fi delocalizate. În acest context, CoR amintește că legislația Uniunii Europene în materie de achiziții publice este în curs de revizuire, iar Comisia pentru piața internă a Parlamentului European (PE) a clarificat, la 11 ianuarie 2013, faptul că criteriul pe care se bazează autoritățile contractante la atribuirea contractelor trebuie să fie oferta cea mai avantajoasă economic. CoR sprijină poziția PE conform căreia acest criteriu poate include, pe lângă preț și costuri, elemente de ordin calitativ, de mediu sau de natură socială, în special caracteristicile de ordin social și de mediu, precum și caracterul inovator, inclusiv rentabilitatea achizițiilor la distanță mică, după caz; |
| --- | --- |

26.

consideră că infrastructurile ecologice se bazează pe ecosisteme și culturi realizate de om asociate, ambele fiind extrem de diverse din cauza condițiilor biogeografice și istorice. Prin urmare, ele constituie un vector de dezvoltare a sectoarelor economice și de creare a unor locuri de muncă de proximitate, care nu pot fi delocalizate. În acest context, CoR amintește că legislația Uniunii Europene în materie de achiziții publice este în curs de revizuire, iar Comisia pentru piața internă a Parlamentului European (PE) a clarificat, la 11 ianuarie 2013, faptul că criteriul pe care se bazează autoritățile contractante la atribuirea contractelor trebuie să fie oferta cea mai avantajoasă economic. CoR sprijină poziția PE conform căreia acest criteriu poate include, pe lângă preț și costuri, elemente de ordin calitativ, de mediu sau de natură socială, în special caracteristicile de ordin social și de mediu, precum și caracterul inovator, inclusiv rentabilitatea achizițiilor la distanță mică, după caz;

Pârghii de acțiune

| 27. | solicită Comisiei să elaboreze în cel mai scurt timp ghiduri practice, precise și concrete de punere în aplicare, pentru integrarea infrastructurilor ecologice în diferitele politici ale Uniunii, și propune ca regiunile și autoritățile locale deja angajate într-un demers de promovare a infrastructurilor ecologice să fie asociate la procesul de redactare, astfel încât să conceapă, împreună cu Comisia, versiuni locale ale acestor ghiduri, mai precise în privința biotopurilor și sub aspectul cunoștințelor și expertizei locale; în acest sens, observă că într-o primă etapă se pot utiliza orientările deja disponibile sub forma unui „Ghid privind investițiile cu beneficii multiple ale politicii de coeziune în infrastructuri naturale și ecologice” (5); |
| --- | --- |

27.

solicită Comisiei să elaboreze în cel mai scurt timp ghiduri practice, precise și concrete de punere în aplicare, pentru integrarea infrastructurilor ecologice în diferitele politici ale Uniunii, și propune ca regiunile și autoritățile locale deja angajate într-un demers de promovare a infrastructurilor ecologice să fie asociate la procesul de redactare, astfel încât să conceapă, împreună cu Comisia, versiuni locale ale acestor ghiduri, mai precise în privința biotopurilor și sub aspectul cunoștințelor și expertizei locale; în acest sens, observă că într-o primă etapă se pot utiliza orientările deja disponibile sub forma unui „Ghid privind investițiile cu beneficii multiple ale politicii de coeziune în infrastructuri naturale și ecologice” (5);

| 28. | solicită fișe tehnice suplimentare referitoare la infrastructurile ecologice urbane, care ar ajuta și la mobilizarea proiectelor în cadrul noilor măsuri privind fondurile structurale, prin care 5 % din fonduri se alocă pentru investiții în dezvoltarea urbană durabilă; |
| --- | --- |

28.

solicită fișe tehnice suplimentare referitoare la infrastructurile ecologice urbane, care ar ajuta și la mobilizarea proiectelor în cadrul noilor măsuri privind fondurile structurale, prin care 5 % din fonduri se alocă pentru investiții în dezvoltarea urbană durabilă;

| 29. | solicită includerea infrastructurilor ecologice în cadrul de referință european privind orașele durabile (6) și în viitoarea rețea de dezvoltare urbană, prevăzută de politica de coeziune pentru perioada 2014-2020; |
| --- | --- |

29.

solicită includerea infrastructurilor ecologice în cadrul de referință european privind orașele durabile (6) și în viitoarea rețea de dezvoltare urbană, prevăzută de politica de coeziune pentru perioada 2014-2020;

| 30. | solicită ca viitoarea revizuire a Directivei 2001/42/CE privind evaluarea efectelor anumitor planuri și programe asupra mediului să includă și o referire la infrastructurile ecologice, ca un criteriu suplimentar pentru determinarea intensității posibilelor efecte; |
| --- | --- |

30.

solicită ca viitoarea revizuire a Directivei 2001/42/CE privind evaluarea efectelor anumitor planuri și programe asupra mediului să includă și o referire la infrastructurile ecologice, ca un criteriu suplimentar pentru determinarea intensității posibilelor efecte;

| 31. | insistă asupra necesității ca, atunci când infrastructurile gri sunt considerate indispensabile în urma unui studiu efectuat în amonte de toate soluțiile alternative bazate pe infrastructurile ecologice, să fie concepute în așa fel încât să fie evitate, pe cât posibil, impactul, apoi să fie redus impactul rezidual și, în sfârșit, să se impună măsuri de compensare validate în materie de echivalență ecologică și teritorială (7). Comitetul Regiunilor solicită Comisiei să transpună în legislația UE toate aceste exigențe, luând în considerare lucrările Comisiei Europene legate de acțiunea 7b din cadrul Strategiei UE în domeniul biodiversității pentru 2020, referitoare la „nicio pierdere netă” de biodiversitate și la serviciile ecosistemice; |
| --- | --- |

31.

insistă asupra necesității ca, atunci când infrastructurile gri sunt considerate indispensabile în urma unui studiu efectuat în amonte de toate soluțiile alternative bazate pe infrastructurile ecologice, să fie concepute în așa fel încât să fie evitate, pe cât posibil, impactul, apoi să fie redus impactul rezidual și, în sfârșit, să se impună măsuri de compensare validate în materie de echivalență ecologică și teritorială (7). Comitetul Regiunilor solicită Comisiei să transpună în legislația UE toate aceste exigențe, luând în considerare lucrările Comisiei Europene legate de acțiunea 7b din cadrul Strategiei UE în domeniul biodiversității pentru 2020, referitoare la „nicio pierdere netă” de biodiversitate și la serviciile ecosistemice;

Monitorizarea și evaluarea

| 32. | salută propunerea de a efectua în 2017 un bilanț al progreselor înregistrate în domeniul infrastructurilor ecologice și afirmă că regiunile și autoritățile locale sunt gata să contribuie prin mobilizarea observatoarelor lor locale existente privind biodiversitatea, activitatea economică, sănătatea, inegalitățile sociale etc., astfel încât datele relevante să fie transmise la nivel european; |
| --- | --- |

32.

salută propunerea de a efectua în 2017 un bilanț al progreselor înregistrate în domeniul infrastructurilor ecologice și afirmă că regiunile și autoritățile locale sunt gata să contribuie prin mobilizarea observatoarelor lor locale existente privind biodiversitatea, activitatea economică, sănătatea, inegalitățile sociale etc., astfel încât datele relevante să fie transmise la nivel european;

| 33. | este preocupat de nivelul eficienței infrastructurilor ecologice și insistă asupra necesității de a susține elaborarea unui dispozitiv de evaluare rapidă a sănătății funcționale a ecosistemelor, care să poată fi utilizat și înțeles cu ușurință de părțile implicate, pentru a evalua eficiența infrastructurilor ecologice, dar și pentru a le compara cu infrastructurile gri; |
| --- | --- |

33.

este preocupat de nivelul eficienței infrastructurilor ecologice și insistă asupra necesității de a susține elaborarea unui dispozitiv de evaluare rapidă a sănătății funcționale a ecosistemelor, care să poată fi utilizat și înțeles cu ușurință de părțile implicate, pentru a evalua eficiența infrastructurilor ecologice, dar și pentru a le compara cu infrastructurile gri;

| 34. | consideră că trebuie să poată fi realizată o evaluare exhaustivă a relațiilor infrastructurilor gri cu natura și susține activitatea de inventariere și evaluare a serviciilor ecosistemice și a avantajelor acestora în Europa (MAES); de asemenea, insistă asupra necesității de a susține elaborarea unor metode și instrumente de măsură și de calcul care să permită realizarea unei descrieri transparente a activităților economice și a produselor, cuprinzând toate relațiile acestora cu natura și cu serviciile ecosistemice și bazată pe analiza ciclului de viață; |
| --- | --- |

34.

consideră că trebuie să poată fi realizată o evaluare exhaustivă a relațiilor infrastructurilor gri cu natura și susține activitatea de inventariere și evaluare a serviciilor ecosistemice și a avantajelor acestora în Europa (MAES); de asemenea, insistă asupra necesității de a susține elaborarea unor metode și instrumente de măsură și de calcul care să permită realizarea unei descrieri transparente a activităților economice și a produselor, cuprinzând toate relațiile acestora cu natura și cu serviciile ecosistemice și bazată pe analiza ciclului de viață;

Comunicare, sensibilizare și pedagogie

| 35. | recomandă lansarea unei campanii de comunicare ambițioase, condusă de UE în parteneriat cu celelalte niveluri de guvernanță, care să poată fi pusă în aplicare de autoritățile locale și regionale (8), precum și de ceilalți actori locali (asociații, întreprinderi etc.). Această campanie se poate întemeia pe cele trei tipuri de beneficii ale infrastructurilor ecologice – în materie de mediu, economice și sociale – și pe bunele practici existente în statele membre; |
| --- | --- |

35.

recomandă lansarea unei campanii de comunicare ambițioase, condusă de UE în parteneriat cu celelalte niveluri de guvernanță, care să poată fi pusă în aplicare de autoritățile locale și regionale (8), precum și de ceilalți actori locali (asociații, întreprinderi etc.). Această campanie se poate întemeia pe cele trei tipuri de beneficii ale infrastructurilor ecologice – în materie de mediu, economice și sociale – și pe bunele practici existente în statele membre;

| 36. | afirmă că este necesară valorificarea în mai mare măsură a bunelor practici. În strânsă legătură cu ceilalți actori instituționali, cu asociațiile și cu autoritățile locale și regionale care culeg deja aceste informații, Comisia trebuie să identifice, să difuzeze și să valorifice în continuare experiențele reușite, prin intermediul unei platforme de schimb, dar și prin întâlniri și sesiuni de formare regulate, pe care regiunile și autoritățile locale sunt gata să le organizeze cu sprijinul său, deoarece ele joacă un rol esențial în sensibilizarea în materie de infrastructuri ecologice; |
| --- | --- |

36.

afirmă că este necesară valorificarea în mai mare măsură a bunelor practici. În strânsă legătură cu ceilalți actori instituționali, cu asociațiile și cu autoritățile locale și regionale care culeg deja aceste informații, Comisia trebuie să identifice, să difuzeze și să valorifice în continuare experiențele reușite, prin intermediul unei platforme de schimb, dar și prin întâlniri și sesiuni de formare regulate, pe care regiunile și autoritățile locale sunt gata să le organizeze cu sprijinul său, deoarece ele joacă un rol esențial în sensibilizarea în materie de infrastructuri ecologice;

| 37. | încurajează Comisia Europeană să includă aspectele legate de infrastructurile ecologice în programele europene de etichetare ecologică, existente sau care urmează a fi dezvoltate, indiferent dacă este vorba despre spații (parcuri naturale rurale, periurbane sau urbane etc.) ori despre produse (materiale, construcție etc.); |
| --- | --- |

37.

încurajează Comisia Europeană să includă aspectele legate de infrastructurile ecologice în programele europene de etichetare ecologică, existente sau care urmează a fi dezvoltate, indiferent dacă este vorba despre spații (parcuri naturale rurale, periurbane sau urbane etc.) ori despre produse (materiale, construcție etc.);

Finanțarea

| 38. | Comitetul Regiunilor recunoaște utilitatea finanțărilor încrucișate pentru mobilizarea politicilor sectoriale în sprijinul obiectivelor în materie de biodiversitate, dar subliniază dificultatea atragerii unor astfel de finanțări din varii motive, începând cu denumirile diferite utilizate de la un instrument financiar la altul și sfârșind cu complexitatea ingineriei financiare, motiv pentru care solicită ghiduri de utilizare precise; |
| --- | --- |

38.

Comitetul Regiunilor recunoaște utilitatea finanțărilor încrucișate pentru mobilizarea politicilor sectoriale în sprijinul obiectivelor în materie de biodiversitate, dar subliniază dificultatea atragerii unor astfel de finanțări din varii motive, începând cu denumirile diferite utilizate de la un instrument financiar la altul și sfârșind cu complexitatea ingineriei financiare, motiv pentru care solicită ghiduri de utilizare precise;

| 39. | subliniază că trebuie stabilite de urgență modalitățile de integrare a infrastructurilor ecologice și de stabilire a caracterului prioritar al acestora în cadrul acordurilor de parteneriat și al programelor operaționale privind finanțările europene, dat fiind că în prezent acestea sunt în curs de elaborare pentru fondurile structurale și de coeziune referitoare la perioada 2014-2020, astfel încât autoritățile competente să își asume pe deplin responsabilitatea finanțării în acest domeniu; încurajează autoritățile locale sau regionale competente în domeniu să valorifice posibilitățile de a finanța soluțiile în materie de infrastructură ecologică adaptate fiecărui sit propuse în programele operaționale și de a realiza investițiile care se impun în consolidarea capacităților transsectoriale, în cofinanțare și în constituirea de rețele, pentru a garanta succesul implementării; |
| --- | --- |

39.

subliniază că trebuie stabilite de urgență modalitățile de integrare a infrastructurilor ecologice și de stabilire a caracterului prioritar al acestora în cadrul acordurilor de parteneriat și al programelor operaționale privind finanțările europene, dat fiind că în prezent acestea sunt în curs de elaborare pentru fondurile structurale și de coeziune referitoare la perioada 2014-2020, astfel încât autoritățile competente să își asume pe deplin responsabilitatea finanțării în acest domeniu; încurajează autoritățile locale sau regionale competente în domeniu să valorifice posibilitățile de a finanța soluțiile în materie de infrastructură ecologică adaptate fiecărui sit propuse în programele operaționale și de a realiza investițiile care se impun în consolidarea capacităților transsectoriale, în cofinanțare și în constituirea de rețele, pentru a garanta succesul implementării;

| 40. | este de acord cu nevoia de a dispune de un instrument de finanțare dedicat proiectelor de constituire a infrastructurilor ecologice și salută în mod explicit anunțul din comunicare cu privire la eforturile Comisiei de creare, până în 2014, alături de BEI, a unui mecanism de finanțare special al UE pentru promotori de proiecte care doresc să dezvolte proiecte de infrastructuri ecologice. CoR recomandă ca autoritățile locale și regionale să fie asociate la elaborarea acestuia; |
| --- | --- |

40.

este de acord cu nevoia de a dispune de un instrument de finanțare dedicat proiectelor de constituire a infrastructurilor ecologice și salută în mod explicit anunțul din comunicare cu privire la eforturile Comisiei de creare, până în 2014, alături de BEI, a unui mecanism de finanțare special al UE pentru promotori de proiecte care doresc să dezvolte proiecte de infrastructuri ecologice. CoR recomandă ca autoritățile locale și regionale să fie asociate la elaborarea acestuia;

| 41. | propune ca un anumit procent din ansamblul subvențiilor europene destinate implementării infrastructurilor gri să fie utilizate pentru alimentarea unui fond pentru biodiversitate, care să vină în completarea acestei finanțări; acest fond ar urma să fie mobilizat pentru implementarea infrastructurilor ecologice în statele membre interesate de infrastructurile gri, in scopul recapitalizării; |
| --- | --- |

41.

propune ca un anumit procent din ansamblul subvențiilor europene destinate implementării infrastructurilor gri să fie utilizate pentru alimentarea unui fond pentru biodiversitate, care să vină în completarea acestei finanțări; acest fond ar urma să fie mobilizat pentru implementarea infrastructurilor ecologice în statele membre interesate de infrastructurile gri, in scopul recapitalizării;

| 42. | adresează Comisiei, statelor membre și autorităților locale îndemnul de a urmări, la toate nivelurile de finanțare și în mod eficient, eliminarea subvențiilor și a instrumentelor fiscale care dăunează biodiversității; |
| --- | --- |

42.

adresează Comisiei, statelor membre și autorităților locale îndemnul de a urmări, la toate nivelurile de finanțare și în mod eficient, eliminarea subvențiilor și a instrumentelor fiscale care dăunează biodiversității;

| 43. | solicită Comisiei să continue să aplice și să extindă ecocondiționalitatea (9) fondurilor europene și controlul compatibilității lor cu protecția biodiversității (10), pentru a estima impactul tuturor proiectelor susținute financiar de UE asupra infrastructurilor ecologice și a biodiversității, astfel încât dimensiunea sprijinului financiar acordat de UE să poată fi ajustată în consecință; |
| --- | --- |

43.

solicită Comisiei să continue să aplice și să extindă ecocondiționalitatea (9) fondurilor europene și controlul compatibilității lor cu protecția biodiversității (10), pentru a estima impactul tuturor proiectelor susținute financiar de UE asupra infrastructurilor ecologice și a biodiversității, astfel încât dimensiunea sprijinului financiar acordat de UE să poată fi ajustată în consecință;

| 44. | solicită Comisiei ca în revizuirea de la jumătatea perioadei a fondurilor structurale pentru 2014-2020 și a mecanismului Conectarea Europei să identifice și să sublinieze acțiunile viitoare în domeniul infrastructurilor ecologice; |
| --- | --- |

44.

solicită Comisiei ca în revizuirea de la jumătatea perioadei a fondurilor structurale pentru 2014-2020 și a mecanismului Conectarea Europei să identifice și să sublinieze acțiunile viitoare în domeniul infrastructurilor ecologice;

Inițiativa TEN-G

| 45. | întâmpină cu entuziasm proiectul TEN-G (Trans-European Network of Green Infrastructure) și solicită ca orice studiu efectuat în prealabil să cuprindă dimensiunile regionale și locale legate de infrastructurile ecologice de nivel european, pentru a avea garanția faptului că efectele lor asupra refacerii funcționalităților ecosistemelor și, prin urmare, asupra conservării biodiversității și a rezistenței acesteia la schimbările climatice sunt coerente și eficiente și, în același timp, că cetățenii și părțile implicate și le asumă în cât mai mare măsură; |
| --- | --- |

45.

întâmpină cu entuziasm proiectul TEN-G (Trans-European Network of Green Infrastructure) și solicită ca orice studiu efectuat în prealabil să cuprindă dimensiunile regionale și locale legate de infrastructurile ecologice de nivel european, pentru a avea garanția faptului că efectele lor asupra refacerii funcționalităților ecosistemelor și, prin urmare, asupra conservării biodiversității și a rezistenței acesteia la schimbările climatice sunt coerente și eficiente și, în același timp, că cetățenii și părțile implicate și le asumă în cât mai mare măsură;

| 46. | dorește recunoașterea faptului că TEN-G este la fel de relevantă pentru Uniune ca și rețelele de transport, de energie sau rețelele de tehnologii ale informației și comunicațiilor și solicită Comisiei să studieze posibilitățile de elaborare a unei legislații europene în acest domeniu; |
| --- | --- |

46.

dorește recunoașterea faptului că TEN-G este la fel de relevantă pentru Uniune ca și rețelele de transport, de energie sau rețelele de tehnologii ale informației și comunicațiilor și solicită Comisiei să studieze posibilitățile de elaborare a unei legislații europene în acest domeniu;

Mizele transfrontaliere și paneuropene

| 47. | încurajează regiunile și autoritățile locale să colaboreze pe tema conectivităților ecologice comune pentru a asigura coerența infrastructurilor ecologice și solicită Comisiei Europene să înscrie această cooperare transfrontalieră într-o schemă globală, la nivelul Uniunii; |
| --- | --- |

47.

încurajează regiunile și autoritățile locale să colaboreze pe tema conectivităților ecologice comune pentru a asigura coerența infrastructurilor ecologice și solicită Comisiei Europene să înscrie această cooperare transfrontalieră într-o schemă globală, la nivelul Uniunii;

| 48. | solicită ca demersul privind infrastructurile ecologice europene să depășească frontierele Uniunii, prin utilizarea sporită a instrumentelor UE din cadrul politicii de vecinătate pentru investițiile în infrastructurile ecologice din zonele rurale și urbane. Inițiativele existente, precum rețelele Emeraude, „Omul și biosfera” (Man and Biosphere) și Pan-European Ecological Network ar putea aduce o contribuție în acest sens; |
| --- | --- |

48.

solicită ca demersul privind infrastructurile ecologice europene să depășească frontierele Uniunii, prin utilizarea sporită a instrumentelor UE din cadrul politicii de vecinătate pentru investițiile în infrastructurile ecologice din zonele rurale și urbane. Inițiativele existente, precum rețelele Emeraude, „Omul și biosfera” (Man and Biosphere) și Pan-European Ecological Network ar putea aduce o contribuție în acest sens;

Subsidiaritatea

| 49. | consideră că propunerile Comisiei Europene de integrare a problematicii infrastructurilor ecologice în celelalte politici europene și sprijinul pe care ea îl poate acorda celorlalte niveluri de guvernanță, astfel încât acestea să își poată elabora propriile politici în domeniu, sunt conforme cu principiile subsidiarității și proporționalității. |
| --- | --- |

49.

consideră că propunerile Comisiei Europene de integrare a problematicii infrastructurilor ecologice în celelalte politici europene și sprijinul pe care ea îl poate acorda celorlalte niveluri de guvernanță, astfel încât acestea să își poată elabora propriile politici în domeniu, sunt conforme cu principiile subsidiarității și proporționalității.

Bruxelles, 8 octombrie 2013

Președintele Comitetului Regiunilor

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  CdR 22/2009 fin, CdR 112/2010 fin.

1

(2)  CdR 22/2009 fin, CdR 112/2010 fin.

2

(3)  CdR 112/2010 fin.

3

(4)  CdR 112/2010 fin.

4

(5)  http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docgener/studies/pdf/guide_multi_benefit_nature.pdf.

5

(6)  Cadrul de referință european privind orașele durabile (Reference Framework for Sustainable European Cities – RFSC), o inițiativă comună a statelor membre, a Comisiei Europene și a organizațiilor și guvernelor locale europene. Cf. http://www.rfsc-community.eu/.

6

Reference Framework for Sustainable European Cities – RFSC

(7)  Pentru a atinge obiectivul de a nu înregistra nicio pierdere netă de biodiversitate.

7

(8)  CdR 112/2010 fin.

8

(9)  CdR 22/2009 fin și CdR 218/2009 fin.

9

(10)  IEEP, decembrie 2012: Background Study towards biodiversity proofing of the EU budget.

10

Background Study towards biodiversity proofing of the EU budget.

---

| 5.12.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 356/49 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 356/49

---

Aviz — Politica industrială spațială a UE

2013/C 356/09

COMITETUL REGIUNILOR

| — | menționează aspectele relevante care trebuie reglementate în contextul politicii spațiale emergente a UE vor fi standardele industriale, aspectele legate de operațiunile tehnice și exploatarea comercială a infrastructurii de comunicare prin sateliți; |
| --- | --- |

—

menționează aspectele relevante care trebuie reglementate în contextul politicii spațiale emergente a UE vor fi standardele industriale, aspectele legate de operațiunile tehnice și exploatarea comercială a infrastructurii de comunicare prin sateliți;

| — | este de acord că elaborarea unor politici publice orientate către cerere în sectorul spațial al UE este menită să încurajeze utilizatorii, dar aceasta nu poate fi redusă la subvențiile acordate consumatorilor; |
| --- | --- |

—

este de acord că elaborarea unor politici publice orientate către cerere în sectorul spațial al UE este menită să încurajeze utilizatorii, dar aceasta nu poate fi redusă la subvențiile acordate consumatorilor;

| — | solicită Comisiei să stabilească criteriile privind utilitatea publică a serviciilor, în lumina competențelor și nevoilor autorităților publice, care vor fi aplicate în evaluarea cererii utilizatorilor; |
| --- | --- |

—

solicită Comisiei să stabilească criteriile privind utilitatea publică a serviciilor, în lumina competențelor și nevoilor autorităților publice, care vor fi aplicate în evaluarea cererii utilizatorilor;

| — | subliniază că un aspect vital al politicii industriale a UE ar trebui să îl constituie relația strânsă dintre nivelul local/regional, care colaborează cu întreprinderile pentru a le sprijini primii pași, și nivelul național/comunitar; |
| --- | --- |

—

subliniază că un aspect vital al politicii industriale a UE ar trebui să îl constituie relația strânsă dintre nivelul local/regional, care colaborează cu întreprinderile pentru a le sprijini primii pași, și nivelul național/comunitar;

| — | dorește să atragă atenția asupra experienței obținute din cele mai bune practici de la nivel local și regional, care arată că, în marea majoritate a cazurilor, serviciile în aval Copernicus/GMES deservesc nevoile politicii publice și și-au demonstrat utilitatea pentru obiectivele publice; |
| --- | --- |

—

dorește să atragă atenția asupra experienței obținute din cele mai bune practici de la nivel local și regional, care arată că, în marea majoritate a cazurilor, serviciile în aval Copernicus/GMES deservesc nevoile politicii publice și și-au demonstrat utilitatea pentru obiectivele publice;

| — | sugerează ca serviciile și aplicațiile dezvoltate pe baza tehnologiilor spațiale să fie cofinanțate din fondurile structurale, în măsura în care există un grad suficient de voință politică și de sensibilizare a celor care gestionează fondurile. Un astfel de mecanism a fost implementat deja în cadrul financiar 2007-2013, unde fonduri de coeziune sau FEDER au fost realocate unei noi priorități: internet în bandă largă bazat pe sateliți pentru regiuni ultraperiferice; |
| --- | --- |

—

sugerează ca serviciile și aplicațiile dezvoltate pe baza tehnologiilor spațiale să fie cofinanțate din fondurile structurale, în măsura în care există un grad suficient de voință politică și de sensibilizare a celor care gestionează fondurile. Un astfel de mecanism a fost implementat deja în cadrul financiar 2007-2013, unde fonduri de coeziune sau FEDER au fost realocate unei noi priorități: internet în bandă largă bazat pe sateliți pentru regiuni ultraperiferice;

| — | este de părere că faza operațională a programului Copernicus este esențială pentru succesul economic al noilor evoluții tehnologice, însă va fi necesară asistență financiară pentru a acoperi cheltuielile de constituire legate de adoptarea unei noi tehnologii de către diferiți utilizatori. |
| --- | --- |

—

este de părere că faza operațională a programului Copernicus este esențială pentru succesul economic al noilor evoluții tehnologice, însă va fi necesară asistență financiară pentru a acoperi cheltuielile de constituire legate de adoptarea unei noi tehnologii de către diferiți utilizatori.

| Raportor | Adam STRUZIK (PL-PPE), mareșalul voievodatului Mazovia |
| --- | --- |
| Document de referință | Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor „Politica industrială spațială a UE: valorificarea potențialului de creștere economică în sectorul spațial”
  COM(2013) 108 final |

Raportor

Adam STRUZIK (PL-PPE), mareșalul voievodatului Mazovia

Document de referință

Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor „Politica industrială spațială a UE: valorificarea potențialului de creștere economică în sectorul spațial”

COM(2013) 108 final

I.   RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL REGIUNILOR

| 1. | salută Comunicarea Comisiei care stipulează în mod clar importanța politicii industriale spațiale a UE; |
| --- | --- |

1.

salută Comunicarea Comisiei care stipulează în mod clar importanța politicii industriale spațiale a UE;

Observații preliminare

| 2. | subliniază că sectorul spațial reprezintă un element-cheie al Strategiei Europa 2020 și al inițiativelor emblematice ale acesteia, în special „o Uniune a inovării” și politica industrială. Tehnologia spațială are o însemnătate deosebită pentru economia bazată pe cunoaștere, influențând competitivitatea economică în viitor și asigurând instrumentele pentru soluționarea altor probleme terestre urgente. Un spin-off spațial poate fi definit ca rezultatul unei descoperiri sau al unei schimbări pe parcursul unor activități spațiale, utilizat sau transferat apoi în alte contexte, creând valoare economică suplimentară; |
| --- | --- |

2.

subliniază că sectorul spațial reprezintă un element-cheie al Strategiei Europa 2020 și al inițiativelor emblematice ale acesteia, în special „o Uniune a inovării” și politica industrială. Tehnologia spațială are o însemnătate deosebită pentru economia bazată pe cunoaștere, influențând competitivitatea economică în viitor și asigurând instrumentele pentru soluționarea altor probleme terestre urgente. Un spin-off spațial poate fi definit ca rezultatul unei descoperiri sau al unei schimbări pe parcursul unor activități spațiale, utilizat sau transferat apoi în alte contexte, creând valoare economică suplimentară;

| 3. | notează că, în conformitate cu evaluarea ESA a sectoarelor din aval cu valoare adăugată în domeniul aplicațiilor cu bază spațială, piața europeană este mai redusă și mai puțin specializată în piața privată în comparație cu piața globală. De asemenea, spre deosebire de alte națiuni cu o industrie spațială, industria de apărare nu stabilește standarde și activități inițiale. La nivel mondial, majoritatea companiilor operează pe mai multe segmente și de-a lungul lanțului de creare a valorii economice. În Europa, sunt extrem de puțini actori care să controleze întregul lanț de valori. În ansamblu, gradul de specializare din Europa (care se concentrează pe aplicații specifice de navigație prin satelit) este mai scăzut decât la nivel mondial; |
| --- | --- |

3.

notează că, în conformitate cu evaluarea ESA a sectoarelor din aval cu valoare adăugată în domeniul aplicațiilor cu bază spațială, piața europeană este mai redusă și mai puțin specializată în piața privată în comparație cu piața globală. De asemenea, spre deosebire de alte națiuni cu o industrie spațială, industria de apărare nu stabilește standarde și activități inițiale. La nivel mondial, majoritatea companiilor operează pe mai multe segmente și de-a lungul lanțului de creare a valorii economice. În Europa, sunt extrem de puțini actori care să controleze întregul lanț de valori. În ansamblu, gradul de specializare din Europa (care se concentrează pe aplicații specifice de navigație prin satelit) este mai scăzut decât la nivel mondial;

| 4. | este conștient de principalele aspecte de politică privind sectorul spațial al UE, care cuprind organizarea pieței, simplificarea administrativă, principiile de achiziții publice, accesul la date, statutul de client al instituțiilor publice și cadrul de reglementare; |
| --- | --- |

4.

este conștient de principalele aspecte de politică privind sectorul spațial al UE, care cuprind organizarea pieței, simplificarea administrativă, principiile de achiziții publice, accesul la date, statutul de client al instituțiilor publice și cadrul de reglementare;

| 5. | recunoaște că, în general, industria spațială a UE are un impact major asupra poziției științifice și tehnologice a UE. Aceasta înseamnă încurajarea bazei științifice și tehnologice europene și include efectele pe scară largă ale tehnologiei spațiale asupra economiei în ansamblu; |
| --- | --- |

5.

recunoaște că, în general, industria spațială a UE are un impact major asupra poziției științifice și tehnologice a UE. Aceasta înseamnă încurajarea bazei științifice și tehnologice europene și include efectele pe scară largă ale tehnologiei spațiale asupra economiei în ansamblu;

| 6. | este de acord cu Concluziile Consiliului din 30 mai 2013 privind „Politica industrială spațială a UE – valorificarea potențialului de creștere economică în sectorul spațial”, conform cărora, participarea IMM-urilor la lanțul de aprovizionare este o componentă esențială a competitivității industriei spațiale europene, în interesul unei baze industriale echilibrate; se alătură Consiliului în ce privește solicitarea adresată Comisiei de a examina în continuare necesitatea unor noi instrumente financiare inovatoare; |
| --- | --- |

6.

este de acord cu Concluziile Consiliului din 30 mai 2013 privind „Politica industrială spațială a UE – valorificarea potențialului de creștere economică în sectorul spațial”, conform cărora, participarea IMM-urilor la lanțul de aprovizionare este o componentă esențială a competitivității industriei spațiale europene, în interesul unei baze industriale echilibrate; se alătură Consiliului în ce privește solicitarea adresată Comisiei de a examina în continuare necesitatea unor noi instrumente financiare inovatoare;

| 7. | consideră că, din punctul de vedere al autorităților locale și regionale, este foarte important să se promoveze utilizarea aplicațiilor spațiale în politicile UE și prin urmare, UE ar trebui să elaboreze măsuri de sprijin adecvate prin care să stimuleze dezvoltarea și punerea în practică a aplicațiilor spațiale în rândul utilizatorilor publici și privați, în special al autorităților locale și în sectorul IMM-urilor, alături de măsuri asociate de susținere a inovării; |
| --- | --- |

7.

consideră că, din punctul de vedere al autorităților locale și regionale, este foarte important să se promoveze utilizarea aplicațiilor spațiale în politicile UE și prin urmare, UE ar trebui să elaboreze măsuri de sprijin adecvate prin care să stimuleze dezvoltarea și punerea în practică a aplicațiilor spațiale în rândul utilizatorilor publici și privați, în special al autorităților locale și în sectorul IMM-urilor, alături de măsuri asociate de susținere a inovării;

A.   Obiective și acțiuni ale politicii industriale spațiale

| 8. | este de acord cu punctul de vedere al Comisiei potrivit căruia spațiul este foarte important pentru UE și cetățenii acestuia; asemenea Comisiei, vede marile provocări cu care se confruntă industria spațială a Europei ca urmare a evoluțiilor înregistrate de puterile spațiale emergente (cum ar fi China și India). Așa cum s-a constatat în comunicare, această situație a rezultat în urma finanțării insuficiente și nu a lipsei de eficiență a sectorului spațial european; |
| --- | --- |

8.

este de acord cu punctul de vedere al Comisiei potrivit căruia spațiul este foarte important pentru UE și cetățenii acestuia; asemenea Comisiei, vede marile provocări cu care se confruntă industria spațială a Europei ca urmare a evoluțiilor înregistrate de puterile spațiale emergente (cum ar fi China și India). Așa cum s-a constatat în comunicare, această situație a rezultat în urma finanțării insuficiente și nu a lipsei de eficiență a sectorului spațial european;

| 9. | înțelege că, în această perioadă în care UE și statele membre se confruntă cu dificultăți financiare, politica industrială spațială a UE ar trebui să se concentreze asupra creării fundamentului pentru dezvoltarea în viitor a sectorului pe piața globală și pe îndepărtarea obstacolelor care ar putea împiedica acest proces. Prin urmare, Comitetul sprijină pe deplin obiectivele prezentate în comunicare: stabilirea unui cadru de reglementare, dezvoltarea unei baze industriale competitive, stimularea randamentului, dezvoltarea piețelor pentru aplicațiile spațiale și asigurarea independenței tehnologice și a accesului independent în spațiu; |
| --- | --- |

9.

înțelege că, în această perioadă în care UE și statele membre se confruntă cu dificultăți financiare, politica industrială spațială a UE ar trebui să se concentreze asupra creării fundamentului pentru dezvoltarea în viitor a sectorului pe piața globală și pe îndepărtarea obstacolelor care ar putea împiedica acest proces. Prin urmare, Comitetul sprijină pe deplin obiectivele prezentate în comunicare: stabilirea unui cadru de reglementare, dezvoltarea unei baze industriale competitive, stimularea randamentului, dezvoltarea piețelor pentru aplicațiile spațiale și asigurarea independenței tehnologice și a accesului independent în spațiu;

| 10. | susține ideea că o „guvernanță spațială” eficientă în Europa presupune un acord între principalii actori, și anume CE, ESA și statele membre; în același timp observă că, din punct de vedere politic, o decizie comună privind o politică europeană de apărare ar facilita cooperarea dintre sectoarele militare naționale, de care ar profita și sectorul spațial civil; |
| --- | --- |

10.

susține ideea că o „guvernanță spațială” eficientă în Europa presupune un acord între principalii actori, și anume CE, ESA și statele membre; în același timp observă că, din punct de vedere politic, o decizie comună privind o politică europeană de apărare ar facilita cooperarea dintre sectoarele militare naționale, de care ar profita și sectorul spațial civil;

| 11. | recunoaște realizările de pe piață ale sectorului spațial european, în special în domeniul SatCom și sprijină eforturile Comisiei de a menține competitivitatea acestui segment pe piața globală. Din acest punct de vedere, Comitetul sprijină cu fermitate inițiativa de a garanta operatorilor europeni accesul la canalele de frecvență radio. Acest aspect este important pentru regiuni, întrucât SatCom asigură mijloacele de depășire a decalajelor de acces la conexiunea în bandă largă în zonele cu o densitate scăzută a populației; |
| --- | --- |

11.

recunoaște realizările de pe piață ale sectorului spațial european, în special în domeniul SatCom și sprijină eforturile Comisiei de a menține competitivitatea acestui segment pe piața globală. Din acest punct de vedere, Comitetul sprijină cu fermitate inițiativa de a garanta operatorilor europeni accesul la canalele de frecvență radio. Acest aspect este important pentru regiuni, întrucât SatCom asigură mijloacele de depășire a decalajelor de acces la conexiunea în bandă largă în zonele cu o densitate scăzută a populației;

| 12. | recunoaște importanța independenței tehnologice a sectorului spațial european și este de acord cu soluțiile propuse, cum ar fi schimbul reciproc cu sectoare non-spațiale, lansarea unor cereri de proiecte în cadrul programului Orizont 2020 și investiții în formarea unei forțe de muncă calificate pentru industria spațială; |
| --- | --- |

12.

recunoaște importanța independenței tehnologice a sectorului spațial european și este de acord cu soluțiile propuse, cum ar fi schimbul reciproc cu sectoare non-spațiale, lansarea unor cereri de proiecte în cadrul programului Orizont 2020 și investiții în formarea unei forțe de muncă calificate pentru industria spațială;

| 13. | totuși, se întreabă dacă fondurile disponibile (de exemplu, în cadrul programului Orizont 2020) ar fi suficiente pentru un real progres către dezvoltarea independenței tehnologice. De aceea, solicită Comisiei să prezinte un plan detaliat referitor la realizarea acestui obiectiv; |
| --- | --- |

13.

totuși, se întreabă dacă fondurile disponibile (de exemplu, în cadrul programului Orizont 2020) ar fi suficiente pentru un real progres către dezvoltarea independenței tehnologice. De aceea, solicită Comisiei să prezinte un plan detaliat referitor la realizarea acestui obiectiv;

| 14. | sugerează că, în ceea ce privește forța de muncă calificată, aceasta ar trebui căutată cu prioritate în noile state membre ale UE care și-au exprimat interesul și ambiția de a se alătura clubului națiunilor cu o industrie spațială și, în plus, au un nivel înalt de educație în domeniul ingineriei și al științelor fizice; |
| --- | --- |

14.

sugerează că, în ceea ce privește forța de muncă calificată, aceasta ar trebui căutată cu prioritate în noile state membre ale UE care și-au exprimat interesul și ambiția de a se alătura clubului națiunilor cu o industrie spațială și, în plus, au un nivel înalt de educație în domeniul ingineriei și al științelor fizice;

| 15. | sprijină cu tărie dezvoltarea pieței pentru aplicații și servicii spațiale și menționează că autoritățile locale și regionale pot juca un rol fundamental în acest proces; |
| --- | --- |

15.

sprijină cu tărie dezvoltarea pieței pentru aplicații și servicii spațiale și menționează că autoritățile locale și regionale pot juca un rol fundamental în acest proces;

| 16. | în acest context, dorește să reamintească că autoritățile locale și regionale sunt utilizatori importanți ai serviciilor spațiale. Cu toate acestea, pentru a valorifica pe deplin potențialul aplicațiilor spațiale, autoritățile locale și regionale ar trebui să fie mai conștiente de beneficiile lor ca utilizatori. Este necesar un dialog mai intens între furnizorii de servicii și utilizatorii finali; |
| --- | --- |

16.

în acest context, dorește să reamintească că autoritățile locale și regionale sunt utilizatori importanți ai serviciilor spațiale. Cu toate acestea, pentru a valorifica pe deplin potențialul aplicațiilor spațiale, autoritățile locale și regionale ar trebui să fie mai conștiente de beneficiile lor ca utilizatori. Este necesar un dialog mai intens între furnizorii de servicii și utilizatorii finali;

| 17. | de asemenea, consideră că, pe teritoriul lor, autoritățile locale și regionale aduc laolaltă diferiți actori economici și părți implicate în triunghiul inovării. Autoritățile locale și regionale sunt responsabile de inovare și programele pentru IMM-uri care ar putea fi legate de spațiu, contribuind astfel în mod strategic la consolidarea pieței spațiale; |
| --- | --- |

17.

de asemenea, consideră că, pe teritoriul lor, autoritățile locale și regionale aduc laolaltă diferiți actori economici și părți implicate în triunghiul inovării. Autoritățile locale și regionale sunt responsabile de inovare și programele pentru IMM-uri care ar putea fi legate de spațiu, contribuind astfel în mod strategic la consolidarea pieței spațiale;

| 18. | de asemenea, observă că, datorită apropierii lor de public, autoritățile locale și regionale se bucură de un acces unic la diferite grupuri sociale de pe teritoriul lor, fiind astfel într-o poziție ideală pentru a informa cetățenii cu privire la avantajele serviciilor spațiale; în acest context, rețelele autorităților locale și regionale, ca, de exemplu, rețeaua NEREUS (Network of European Regions Using Space Technologies) capătă o importanță deosebită; |
| --- | --- |

18.

de asemenea, observă că, datorită apropierii lor de public, autoritățile locale și regionale se bucură de un acces unic la diferite grupuri sociale de pe teritoriul lor, fiind astfel într-o poziție ideală pentru a informa cetățenii cu privire la avantajele serviciilor spațiale; în acest context, rețelele autorităților locale și regionale, ca, de exemplu, rețeaua NEREUS (Network of European Regions Using Space Technologies) capătă o importanță deosebită;

B.   Preocupări generale la nivel local și regional

| 19. | recunoaște că, din punctul de vedere al regiunilor ca principali utilizatori ai aplicațiilor pentru sateliți, în special ai serviciilor și produselor Copernicus/GMES, politica de industrie spațială a UE ar trebui să sprijine inovarea tehnologică și să îndepărteze obstacolele din calea dezvoltării acesteia. Succesul politicii spațiale a UE se va măsura prin creștere, evitarea costurilor, propagare transsectorială și oportunități de locuri de muncă de înaltă calificare și productive; |
| --- | --- |

19.

recunoaște că, din punctul de vedere al regiunilor ca principali utilizatori ai aplicațiilor pentru sateliți, în special ai serviciilor și produselor Copernicus/GMES, politica de industrie spațială a UE ar trebui să sprijine inovarea tehnologică și să îndepărteze obstacolele din calea dezvoltării acesteia. Succesul politicii spațiale a UE se va măsura prin creștere, evitarea costurilor, propagare transsectorială și oportunități de locuri de muncă de înaltă calificare și productive;

| 20. | împărtășește punctul de vedere al Comisiei, conform căruia, încurajarea inovării pe latura cererii de pe piață este principala provocare care trebuie abordată de politica spațială a UE pentru a aduce regiunilor și cetățenilor din UE beneficiile economice ale fondurilor investite deja în domeniul spațial prin programele-cadru; |
| --- | --- |

20.

împărtășește punctul de vedere al Comisiei, conform căruia, încurajarea inovării pe latura cererii de pe piață este principala provocare care trebuie abordată de politica spațială a UE pentru a aduce regiunilor și cetățenilor din UE beneficiile economice ale fondurilor investite deja în domeniul spațial prin programele-cadru;

| 21. | este de acord că elaborarea unor politici publice orientate către cerere în sectorul spațial al UE este menită să încurajeze utilizatorii, dar aceasta nu poate fi redusă la subvențiile acordate consumatorilor; |
| --- | --- |

21.

este de acord că elaborarea unor politici publice orientate către cerere în sectorul spațial al UE este menită să încurajeze utilizatorii, dar aceasta nu poate fi redusă la subvențiile acordate consumatorilor;

| 22. | solicită Comisiei să stabilească criteriile privind utilitatea publică a serviciilor, în lumina competențelor și nevoilor autorităților publice, care vor fi aplicate în evaluarea cererii utilizatorilor; |
| --- | --- |

22.

solicită Comisiei să stabilească criteriile privind utilitatea publică a serviciilor, în lumina competențelor și nevoilor autorităților publice, care vor fi aplicate în evaluarea cererii utilizatorilor;

| 23. | notează, din perspectivă regională, că utilizatorii finali de la nivel local și regional vor recurge la serviciile și produsele Copernicus doar dacă vor exista argumente economice clare în favoarea utilizării lor; |
| --- | --- |

23.

notează, din perspectivă regională, că utilizatorii finali de la nivel local și regional vor recurge la serviciile și produsele Copernicus doar dacă vor exista argumente economice clare în favoarea utilizării lor;

| 24. | recomandă Comisiei să abordeze tema mecanismelor de finanțare pentru utilizatorii existenți și potențiali care ar putea fi puse la dispoziție de către UE și statele membre în momentul în care serviciile devin operaționale. În Europa și peste tot în lume, observarea Pământului este o infrastructură publică și urmărește interesul public, fiind dependentă de finanțare publică pentru cercetare și dezvoltare, precum și pentru implementarea operațională a serviciilor; |
| --- | --- |

24.

recomandă Comisiei să abordeze tema mecanismelor de finanțare pentru utilizatorii existenți și potențiali care ar putea fi puse la dispoziție de către UE și statele membre în momentul în care serviciile devin operaționale. În Europa și peste tot în lume, observarea Pământului este o infrastructură publică și urmărește interesul public, fiind dependentă de finanțare publică pentru cercetare și dezvoltare, precum și pentru implementarea operațională a serviciilor;

| 25. | este de părere că faza operațională a programului Copernicus este esențială pentru succesul economic al noilor evoluții tehnologice, însă va fi necesară asistență financiară pentru a acoperi cheltuielile de constituire legate de adoptarea unei noi tehnologii de către diferiți utilizatori; |
| --- | --- |

25.

este de părere că faza operațională a programului Copernicus este esențială pentru succesul economic al noilor evoluții tehnologice, însă va fi necesară asistență financiară pentru a acoperi cheltuielile de constituire legate de adoptarea unei noi tehnologii de către diferiți utilizatori;

| 26. | se așteaptă ca utilizatori precum autoritățile locale și regionale și IMM-urile să solicite în continuare stimulente și sprijin din partea UE și a statelor membre și menționează că și ESA ar putea fi implicată în furnizarea de asistență pentru utilizatori; |
| --- | --- |

26.

se așteaptă ca utilizatori precum autoritățile locale și regionale și IMM-urile să solicite în continuare stimulente și sprijin din partea UE și a statelor membre și menționează că și ESA ar putea fi implicată în furnizarea de asistență pentru utilizatori;

| 27. | dorește să atragă atenția asupra experienței obținute din cele mai bune practici de la nivel local și regional, care arată că, în marea majoritate a cazurilor, serviciile în aval Copernicus/GMES deservesc nevoile politicii publice și și-au demonstrat utilitatea pentru obiectivele publice; |
| --- | --- |

27.

dorește să atragă atenția asupra experienței obținute din cele mai bune practici de la nivel local și regional, care arată că, în marea majoritate a cazurilor, serviciile în aval Copernicus/GMES deservesc nevoile politicii publice și și-au demonstrat utilitatea pentru obiectivele publice;

| 28. | sugerează ca serviciile și aplicațiile dezvoltate pe baza tehnologiilor spațiale să fie cofinanțate din fondurile structurale, în măsura în care există un grad suficient de voință politică și de sensibilizare a celor care gestionează fondurile. Un astfel de mecanism a fost implementat deja în cadrul financiar 2007-2013, unde fonduri de coeziune sau FEDER au fost realocate unei noi priorități: internet în bandă largă bazat pe sateliți pentru regiuni ultraperiferice; |
| --- | --- |

28.

sugerează ca serviciile și aplicațiile dezvoltate pe baza tehnologiilor spațiale să fie cofinanțate din fondurile structurale, în măsura în care există un grad suficient de voință politică și de sensibilizare a celor care gestionează fondurile. Un astfel de mecanism a fost implementat deja în cadrul financiar 2007-2013, unde fonduri de coeziune sau FEDER au fost realocate unei noi priorități: internet în bandă largă bazat pe sateliți pentru regiuni ultraperiferice;

C.   Abordarea problemelor specifice sectorului

| 29. | notează că sectorul spațial se caracterizează prin cicluri lungi de dezvoltare. Din această cauză cresc riscurile pieței, întrucât potențialul pieței pentru noi aplicații trebuie evaluat cu mult timp în avans. Prin urmare, antreprenorii în domeniul spațial întâmpină greutăți în atragerea investitorilor. Mai mult, viața operațională lungă a activelor spațiale (10-15 ani pentru un satelit de telecomunicații) face ca piața să fie ciclică, fiind foarte dificilă adaptarea rapidă a ofertei la condițiile de cerere în schimbare; |
| --- | --- |

29.

notează că sectorul spațial se caracterizează prin cicluri lungi de dezvoltare. Din această cauză cresc riscurile pieței, întrucât potențialul pieței pentru noi aplicații trebuie evaluat cu mult timp în avans. Prin urmare, antreprenorii în domeniul spațial întâmpină greutăți în atragerea investitorilor. Mai mult, viața operațională lungă a activelor spațiale (10-15 ani pentru un satelit de telecomunicații) face ca piața să fie ciclică, fiind foarte dificilă adaptarea rapidă a ofertei la condițiile de cerere în schimbare;

| 30. | recunoaște că în sectorul din amonte, costurile fixe ridicate ale investițiilor în cercetare și dezvoltare și perioadele lungi de dezvoltare, precum și dimensiunea redusă a pieței împiedică dezvoltarea unor economii de scară, ceea ce încurajează tendința către concentrare (de exemplu, în sectorul lansărilor spațiale). Pe de altă parte, economiile de scară sunt posibile în sectorul din aval, făcând piețele mai mari mai viabile din punct de vedere economic. Natura acestor provocări indică faptul că nu se poate trece cu vederea peste rolul central al guvernelor în economia spațială europeană; |
| --- | --- |

30.

recunoaște că în sectorul din amonte, costurile fixe ridicate ale investițiilor în cercetare și dezvoltare și perioadele lungi de dezvoltare, precum și dimensiunea redusă a pieței împiedică dezvoltarea unor economii de scară, ceea ce încurajează tendința către concentrare (de exemplu, în sectorul lansărilor spațiale). Pe de altă parte, economiile de scară sunt posibile în sectorul din aval, făcând piețele mai mari mai viabile din punct de vedere economic. Natura acestor provocări indică faptul că nu se poate trece cu vederea peste rolul central al guvernelor în economia spațială europeană;

| 31. | subliniază că pentru Uniunea Europeană și statele membre este absolut crucial să se ia deciziile politice, legale și tehnice necesare, în concertare cu ESA și fără întârziere, în vederea asigurării resurselor financiare necesare pentru garantarea accesului independent în spațiu, să se completeze sistemele spațiale în curs de dezvoltare sau planificate și să se promoveze cercetarea și dezvoltarea serviciilor și aplicațiilor spațiale inovatoare; |
| --- | --- |

31.

subliniază că pentru Uniunea Europeană și statele membre este absolut crucial să se ia deciziile politice, legale și tehnice necesare, în concertare cu ESA și fără întârziere, în vederea asigurării resurselor financiare necesare pentru garantarea accesului independent în spațiu, să se completeze sistemele spațiale în curs de dezvoltare sau planificate și să se promoveze cercetarea și dezvoltarea serviciilor și aplicațiilor spațiale inovatoare;

| 32. | consideră că industria spațială, deși are importanță strategică, nu constituie încă o forță majoră a economiilor naționale în comparație cu alte sectoare industriale din Europa și cere ca viitoarea politică privind industria spațială a UE să asigure mai multă independență a UE față de furnizarea de componente strategice de către țările terțe; |
| --- | --- |

32.

consideră că industria spațială, deși are importanță strategică, nu constituie încă o forță majoră a economiilor naționale în comparație cu alte sectoare industriale din Europa și cere ca viitoarea politică privind industria spațială a UE să asigure mai multă independență a UE față de furnizarea de componente strategice de către țările terțe;

| 33. | încurajează ESA să sprijine în continuare organizațiile interesate în transferul de tehnologie spațială la alte industrii prin finanțarea studiilor de fezabilitate, a analizelor de piață și crearea de prototipuri. Întreprinderile nou-înființate sunt sprijinite prin intermediul incubatoarelor de afaceri, precum și prin „stimulente” (sau fonduri inițiale) acordate de Oficiul de programe de transfer de tehnologie al ESA. De asemenea, Comitetul pledează pentru un dialog care să aducă noi oportunități pentru actorii de la nivel local și regional; |
| --- | --- |

33.

încurajează ESA să sprijine în continuare organizațiile interesate în transferul de tehnologie spațială la alte industrii prin finanțarea studiilor de fezabilitate, a analizelor de piață și crearea de prototipuri. Întreprinderile nou-înființate sunt sprijinite prin intermediul incubatoarelor de afaceri, precum și prin „stimulente” (sau fonduri inițiale) acordate de Oficiul de programe de transfer de tehnologie al ESA. De asemenea, Comitetul pledează pentru un dialog care să aducă noi oportunități pentru actorii de la nivel local și regional;

| 34. | este de părere că este vital ca UE să promoveze „specializarea inteligentă” și cooperarea dintre programele sale regionale și de inovare, dacă se dorește să se evite decalajul față de concurența internațională; |
| --- | --- |

34.

este de părere că este vital ca UE să promoveze „specializarea inteligentă” și cooperarea dintre programele sale regionale și de inovare, dacă se dorește să se evite decalajul față de concurența internațională;

| 35. | este de acord cu Concluziile Consiliului, conform cărora, un element-cheie al specializării inteligente este implicarea regiunilor ca actori importanți în politica de inovare a Europei, ceea ce poate ajuta sectorul de cercetare să valorifice potențialul financiar masiv al fondurilor regionale ale UE. Din punctul de vedere al autorităților locale și regionale este deosebit de importantă dezvoltarea unor modele de afaceri și îmbunătățirea abilităților de afaceri în cadrul IMM-urilor în domeniul serviciilor legate de observarea Pământului; |
| --- | --- |

35.

este de acord cu Concluziile Consiliului, conform cărora, un element-cheie al specializării inteligente este implicarea regiunilor ca actori importanți în politica de inovare a Europei, ceea ce poate ajuta sectorul de cercetare să valorifice potențialul financiar masiv al fondurilor regionale ale UE. Din punctul de vedere al autorităților locale și regionale este deosebit de importantă dezvoltarea unor modele de afaceri și îmbunătățirea abilităților de afaceri în cadrul IMM-urilor în domeniul serviciilor legate de observarea Pământului;

| 36. | pledează pentru coordonarea politicilor UE și naționale, în vederea accelerării procesului de maturizare, atât a ofertei, cât și a cererii din sectorul observării Pământului. Recentul val de consolidare este un semn că industria se pregătește pentru faza următoare. Este momentul propice pentru grupurile principale de clienți, cum ar fi guvernele, să preia aplicațiile de observare a Pământului pe scară largă. Dacă guvernele reușesc să unifice cererea la nivelul UE, acest lucru va crește cererea, pe de o parte, și va permite standardizarea (și economii de scară pentru industrie), pe de altă parte; |
| --- | --- |

36.

pledează pentru coordonarea politicilor UE și naționale, în vederea accelerării procesului de maturizare, atât a ofertei, cât și a cererii din sectorul observării Pământului. Recentul val de consolidare este un semn că industria se pregătește pentru faza următoare. Este momentul propice pentru grupurile principale de clienți, cum ar fi guvernele, să preia aplicațiile de observare a Pământului pe scară largă. Dacă guvernele reușesc să unifice cererea la nivelul UE, acest lucru va crește cererea, pe de o parte, și va permite standardizarea (și economii de scară pentru industrie), pe de altă parte;

D.   Impactul sectorului spațial

| 37. | constată că o serie de rezultate de tip spin-off tehnologice legate de științele vieții și provenite din sectorul spațial sunt insuficient exploatate în UE; la nivel european, o strategie bine orientată rezultate ar avea beneficii imense la demararea unui program spațial, implicând participarea mai largă a reprezentanților altor sectoare industriale; |
| --- | --- |

37.

constată că o serie de rezultate de tip spin-off tehnologice legate de științele vieții și provenite din sectorul spațial sunt insuficient exploatate în UE; la nivel european, o strategie bine orientată rezultate ar avea beneficii imense la demararea unui program spațial, implicând participarea mai largă a reprezentanților altor sectoare industriale;

| 38. | subliniază importanța tehnologiei pentru sateliți în sectorul spațial al UE și constată că aproximativ două treimi din vânzările de sateliți sunt destinate aplicațiilor de telecomunicații. În contextul politicii privind industria spațială a UE este important să se țină seama de faptul că această piață a făcut obiectul unor variații ciclice, reflectând în primul rând schimbări în cererea pentru sateliți de telecomunicații geostaționari și servicii de lansare asociate; |
| --- | --- |

38.

subliniază importanța tehnologiei pentru sateliți în sectorul spațial al UE și constată că aproximativ două treimi din vânzările de sateliți sunt destinate aplicațiilor de telecomunicații. În contextul politicii privind industria spațială a UE este important să se țină seama de faptul că această piață a făcut obiectul unor variații ciclice, reflectând în primul rând schimbări în cererea pentru sateliți de telecomunicații geostaționari și servicii de lansare asociate;

| 39. | notează că telefoanele mobile, internetul, cărțile de credit, taxele rutiere, transmisiile televizate și previziunile meteo sunt doar câteva exemple ale funcțiilor cotidiene care se bazează parțial sau în întregime pe sateliți. Alte funcții mai strategice cuprind, de exemplu, agricultura, monitorizarea oceanelor și a curenților de aer, navigarea vapoarelor și a aeronavelor, monitorizarea urgențelor, poluarea, clima și mediul; |
| --- | --- |

39.

notează că telefoanele mobile, internetul, cărțile de credit, taxele rutiere, transmisiile televizate și previziunile meteo sunt doar câteva exemple ale funcțiilor cotidiene care se bazează parțial sau în întregime pe sateliți. Alte funcții mai strategice cuprind, de exemplu, agricultura, monitorizarea oceanelor și a curenților de aer, navigarea vapoarelor și a aeronavelor, monitorizarea urgențelor, poluarea, clima și mediul;

| 40. | de asemenea, constată că prin sporirea prezenței actorilor privați în spațiu, tehnologia și serviciile spațiale au devenit mai abordabile și mai acceptabile, ceea ce a permis țărilor care nu au programe naționale spațiale și țărilor în curs de dezvoltare să profite de pe urma beneficiilor pe care le oferă spațiul; |
| --- | --- |

40.

de asemenea, constată că prin sporirea prezenței actorilor privați în spațiu, tehnologia și serviciile spațiale au devenit mai abordabile și mai acceptabile, ceea ce a permis țărilor care nu au programe naționale spațiale și țărilor în curs de dezvoltare să profite de pe urma beneficiilor pe care le oferă spațiul;

| 41. | recunoaște că programul-cadru european (FP7) a avut o contribuție importantă la promovarea inovării în cadrul serviciilor Galileo/EGNOS și al celor asociate; cu toate acestea, raportorul regretă faptul că în cadrul FP7 s-a acordat foarte puțină atenție candidaturilor, aspectul central fiind sectorul în amonte; |
| --- | --- |

41.

recunoaște că programul-cadru european (FP7) a avut o contribuție importantă la promovarea inovării în cadrul serviciilor Galileo/EGNOS și al celor asociate; cu toate acestea, raportorul regretă faptul că în cadrul FP7 s-a acordat foarte puțină atenție candidaturilor, aspectul central fiind sectorul în amonte;

E.   Abordarea în viitor a politicii industriei spațiale a UE

| 42. | se întreabă dacă este suficient să se acorde atenție doar pieței forței de muncă, infrastructurii și respectării normelor de concurență (cu alte cuvinte, calității mediului economic) sau dacă accentul ar trebui deplasat către posibilitățile de a produce bunuri și servicii care pot fi exportate; |
| --- | --- |

42.

se întreabă dacă este suficient să se acorde atenție doar pieței forței de muncă, infrastructurii și respectării normelor de concurență (cu alte cuvinte, calității mediului economic) sau dacă accentul ar trebui deplasat către posibilitățile de a produce bunuri și servicii care pot fi exportate;

| 43. | salută faptul că programele GALILEO și Copernicus au fost luate în considerare în cadrul financiar multianual 2014-2020 al UE; |
| --- | --- |

43.

salută faptul că programele GALILEO și Copernicus au fost luate în considerare în cadrul financiar multianual 2014-2020 al UE;

| 44. | subliniază că, în ciuda faptului că strategia europeană pentru perioada 2014-2020 se concentrează pe cercetare și dezvoltare și tehnologia de vârf, UE și-ar putea pierde avantajul concurențial în acest domeniu în fața țărilor în curs de dezvoltare și industrializare rapidă, cum ar fi India, China și Brazilia, dacă bugetele statelor membre prevăzute pentru cercetare și dezvoltare nu ating nivelul stabilit în Strategia de la Lisabona; |
| --- | --- |

44.

subliniază că, în ciuda faptului că strategia europeană pentru perioada 2014-2020 se concentrează pe cercetare și dezvoltare și tehnologia de vârf, UE și-ar putea pierde avantajul concurențial în acest domeniu în fața țărilor în curs de dezvoltare și industrializare rapidă, cum ar fi India, China și Brazilia, dacă bugetele statelor membre prevăzute pentru cercetare și dezvoltare nu ating nivelul stabilit în Strategia de la Lisabona;

| 45. | menționează că succesul oricărei politici industriale este strâns legat de tendințele macroeconomice din UE și economiile naționale și pledează pentru dezvoltarea unei producții industriale bazate pe tehnologie avansată și cercetare intensivă, în care să se poată valorifica avantajul concurențial; |
| --- | --- |

45.

menționează că succesul oricărei politici industriale este strâns legat de tendințele macroeconomice din UE și economiile naționale și pledează pentru dezvoltarea unei producții industriale bazate pe tehnologie avansată și cercetare intensivă, în care să se poată valorifica avantajul concurențial;

| 46. | consideră că este importantă punerea în aplicare echilibrată a Strategiei Europa 2020; prin urmare, se întreabă dacă este suficientă concurența în sectoare inovatoare pentru îmbunătățirea ocupării forței de muncă și a creșterii în întreaga economie a UE și solicită să se sprijine întregul sector spațial, astfel încât structura acestuia să fie mai echilibrată în ce privește întreprinderile mari, medii sau mici; |
| --- | --- |

46.

consideră că este importantă punerea în aplicare echilibrată a Strategiei Europa 2020; prin urmare, se întreabă dacă este suficientă concurența în sectoare inovatoare pentru îmbunătățirea ocupării forței de muncă și a creșterii în întreaga economie a UE și solicită să se sprijine întregul sector spațial, astfel încât structura acestuia să fie mai echilibrată în ce privește întreprinderile mari, medii sau mici;

| 47. | recunoaște că în timp ce Comisia Europeană dispune de instrumente (cum ar fi specializarea inteligentă) prin care să asigure o abordare mia geografică a politicii industriale în sectoarele-cheie, mai sunt multe de făcut pentru a asigura acces suficient la finanțare (capital de risc) din surse mai dispuse să-și asume riscuri; |
| --- | --- |

47.

recunoaște că în timp ce Comisia Europeană dispune de instrumente (cum ar fi specializarea inteligentă) prin care să asigure o abordare mia geografică a politicii industriale în sectoarele-cheie, mai sunt multe de făcut pentru a asigura acces suficient la finanțare (capital de risc) din surse mai dispuse să-și asume riscuri;

| 48. | subliniază că un aspect vital al politicii industriale a UE ar trebui să îl constituie relația strânsă dintre nivelul local/regional, care colaborează cu întreprinderile pentru a le sprijini primii pași, și nivelul național/comunitar; |
| --- | --- |

48.

subliniază că un aspect vital al politicii industriale a UE ar trebui să îl constituie relația strânsă dintre nivelul local/regional, care colaborează cu întreprinderile pentru a le sprijini primii pași, și nivelul național/comunitar;

F.   Principiul subsidiarității și proporționalității

| 49. | împărtășește punctul de vedere al Comisiei potrivit căruia, în conformitate cu articolul 4 alineatul (3) din TFUE, în domeniile cercetării, dezvoltării tehnologice și spațiului, Uniunea dispune de competență pentru a desfășura acțiuni, în special pentru definirea și punerea în aplicare a programelor, fără ca exercitarea acestei competențe să poată avea ca efect împiedicarea statelor membre de a-și exercita propria competență. Competențele partajate vor fi în vigoare până când UE va crea legislație UE secundară în aceste domenii, iar în acel moment parlamentele naționale vor trebui să elimine legislația națională incompatibilă; |
| --- | --- |

49.

împărtășește punctul de vedere al Comisiei potrivit căruia, în conformitate cu articolul 4 alineatul (3) din TFUE, în domeniile cercetării, dezvoltării tehnologice și spațiului, Uniunea dispune de competență pentru a desfășura acțiuni, în special pentru definirea și punerea în aplicare a programelor, fără ca exercitarea acestei competențe să poată avea ca efect împiedicarea statelor membre de a-și exercita propria competență. Competențele partajate vor fi în vigoare până când UE va crea legislație UE secundară în aceste domenii, iar în acel moment parlamentele naționale vor trebui să elimine legislația națională incompatibilă;

| 50. | constată că finanțarea fragmentată și limitată disponibilă pentru cercetare în domeniul spațial este unul din principalele obstacole dezvoltării activităților spațiale, solicitând o mai bună coordonare a acestora între UE, ESA și statele membre respective, permițând astfel ca Europa să-și exercite statutul de lider mondial în sectorul spațial. Importanța implicării UE în finanțarea activităților de cercetare a spațiului este susținută de faptul că multe dintre aceste activități nu ar avea loc fără sprijinul CE. În acest sens, acțiunea UE este indispensabilă; |
| --- | --- |

50.

constată că finanțarea fragmentată și limitată disponibilă pentru cercetare în domeniul spațial este unul din principalele obstacole dezvoltării activităților spațiale, solicitând o mai bună coordonare a acestora între UE, ESA și statele membre respective, permițând astfel ca Europa să-și exercite statutul de lider mondial în sectorul spațial. Importanța implicării UE în finanțarea activităților de cercetare a spațiului este susținută de faptul că multe dintre aceste activități nu ar avea loc fără sprijinul CE. În acest sens, acțiunea UE este indispensabilă;

| 51. | este de părere că acțiunea propusă în comunicare este necesară, întrucât chestiunea abordată are aspecte transnaționale, care nu pot fi reglementate în mod satisfăcător de statele membre și deoarece măsurile și asistența orientată asigurate de UE în acest cadru nu sunt suficiente pentru realizarea obiectivelor avute în vedere. Acțiunea propusă va avea beneficii clare, având în vedere dimensiunea și eficacitatea sa, în comparație cu acțiunile fragmentate la nivel național, regional sau local, în principal în virtutea economiilor de scară, întrucât programele spațiale cuprinzătoare presupun un nivel de investiții pe care statele membre nu și-l pot permite; |
| --- | --- |

51.

este de părere că acțiunea propusă în comunicare este necesară, întrucât chestiunea abordată are aspecte transnaționale, care nu pot fi reglementate în mod satisfăcător de statele membre și deoarece măsurile și asistența orientată asigurate de UE în acest cadru nu sunt suficiente pentru realizarea obiectivelor avute în vedere. Acțiunea propusă va avea beneficii clare, având în vedere dimensiunea și eficacitatea sa, în comparație cu acțiunile fragmentate la nivel național, regional sau local, în principal în virtutea economiilor de scară, întrucât programele spațiale cuprinzătoare presupun un nivel de investiții pe care statele membre nu și-l pot permite;

| 52. | mai mult, observă că prezenta inițiativă nu caută să înlocuiască inițiativele luate de statele membre. Ea urmărește să completeze acțiunile întreprinse la nivelul lor și să consolideze coordonarea atunci când o astfel de coordonare este necesară pentru realizarea obiectivelor comune; |
| --- | --- |

52.

mai mult, observă că prezenta inițiativă nu caută să înlocuiască inițiativele luate de statele membre. Ea urmărește să completeze acțiunile întreprinse la nivelul lor și să consolideze coordonarea atunci când o astfel de coordonare este necesară pentru realizarea obiectivelor comune;

| 53. | consideră că argumentele sunt clare, adecvate și convingătoare. În consecință, acțiunile UE prevăzute în comunicare sunt în conformitate cu principiul subsidiarității; |
| --- | --- |

53.

consideră că argumentele sunt clare, adecvate și convingătoare. În consecință, acțiunile UE prevăzute în comunicare sunt în conformitate cu principiul subsidiarității;

| 54. | este de acord cu Comisia că, în ceea ce privește principiul proporționalității, UE ar trebui să legifereze doar în măsura necesară. Ar trebui să se urmărească încurajarea cooperării dintre statele membre, coordonarea acțiunilor naționale sau completarea și sprijinirea acestor acțiuni prin linii directoare, crearea de mecanisme de schimb de informații etc. Aspectele relevante care trebuie reglementate în contextul politicii spațiale emergente a UE vor fi standardele industriale, aspectele legate de operațiunile tehnice și exploatarea comercială a infrastructurii de comunicare prin sateliți. |
| --- | --- |

54.

este de acord cu Comisia că, în ceea ce privește principiul proporționalității, UE ar trebui să legifereze doar în măsura necesară. Ar trebui să se urmărească încurajarea cooperării dintre statele membre, coordonarea acțiunilor naționale sau completarea și sprijinirea acestor acțiuni prin linii directoare, crearea de mecanisme de schimb de informații etc. Aspectele relevante care trebuie reglementate în contextul politicii spațiale emergente a UE vor fi standardele industriale, aspectele legate de operațiunile tehnice și exploatarea comercială a infrastructurii de comunicare prin sateliți.

Bruxelles, 8 octombrie 2013

Președintele Comitetului Regiunilor

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

| 5.12.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 356/55 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 356/55

---

Aviz — CARS 2020: Plan de acțiune pentru o industrie a autovehiculelor competitivă și durabilă în Europa

2013/C 356/10

COMITETUL REGIUNILOR

| — | constată că dificultățile industriei autovehiculelor sunt legate, în multe state membre, de cauze structurale, care necesită transformări profunde; |
| --- | --- |

—

constată că dificultățile industriei autovehiculelor sunt legate, în multe state membre, de cauze structurale, care necesită transformări profunde;

| — | subliniază că este important să se folosească toate posibilitățile la nivelul autorităților locale și regionale. Între acestea se numără, în funcție de competențele reglementate la nivelul statelor membre, reducerea sarcinilor birocratice, accelerarea procedurilor de aprobare, măsuri de formare și perfecționare profesională, înființarea unor centre de competențe și de inovare și organizarea de licitații pentru proiecte inovatoare; |
| --- | --- |

—

subliniază că este important să se folosească toate posibilitățile la nivelul autorităților locale și regionale. Între acestea se numără, în funcție de competențele reglementate la nivelul statelor membre, reducerea sarcinilor birocratice, accelerarea procedurilor de aprobare, măsuri de formare și perfecționare profesională, înființarea unor centre de competențe și de inovare și organizarea de licitații pentru proiecte inovatoare;

| — | evidențiază posibilitățile existente în cadrul fondurilor structurale; acestea includ, de exemplu, promovarea proiectelor în domeniul cercetării și dezvoltării sau înființarea de clustere. În unele regiuni, clusterele de autoturisme au fost transformate în „clustere de mobilitate” prin includerea sistemelor de căi ferate și a transportului aerian și chiar a bicicletelor – în special a bicicletelor electrice și a celor cu tracțiune electrică auxiliară (pedelec). Funcționarea continuă a întreprinderilor la deplină capacitate a putut fi menținută și în perioade de criză prin diversificarea producției. Această tendință poate fi susținută în special prin utilizarea efectelor de sinergie în domeniul tehnologic și al inovării; |
| --- | --- |

—

evidențiază posibilitățile existente în cadrul fondurilor structurale; acestea includ, de exemplu, promovarea proiectelor în domeniul cercetării și dezvoltării sau înființarea de clustere. În unele regiuni, clusterele de autoturisme au fost transformate în „clustere de mobilitate” prin includerea sistemelor de căi ferate și a transportului aerian și chiar a bicicletelor – în special a bicicletelor electrice și a celor cu tracțiune electrică auxiliară (pedelec). Funcționarea continuă a întreprinderilor la deplină capacitate a putut fi menținută și în perioade de criză prin diversificarea producției. Această tendință poate fi susținută în special prin utilizarea efectelor de sinergie în domeniul tehnologic și al inovării;

| — | salută călduros inițiativa Comisiei Europene de a institui un grup de experți la nivel înalt, însărcinat cu monitorizarea implementării și ajustării măsurilor planului de acțiune și salută implicarea Comitetului Regiunilor în activitatea acestuia. |
| --- | --- |

—

salută călduros inițiativa Comisiei Europene de a institui un grup de experți la nivel înalt, însărcinat cu monitorizarea implementării și ajustării măsurilor planului de acțiune și salută implicarea Comitetului Regiunilor în activitatea acestuia.

| Raportor | dl Christian BUCHMANN (AT-PPE), ministru în guvernul landului Stiria |
| --- | --- |
| Document de referință | Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – „CARS 2020: Plan de acțiune pentru o industrie a autovehiculelor competitivă și durabilă în Europa”
  COM(2012) 636 final |

Raportor

dl Christian BUCHMANN (AT-PPE), ministru în guvernul landului Stiria

Document de referință

Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – „CARS 2020: Plan de acțiune pentru o industrie a autovehiculelor competitivă și durabilă în Europa”

COM(2012) 636 final

I.   OBSERVAȚII GENERALE

| 1. | Industria autovehiculelor reprezintă 12 milioane de locuri de muncă directe și indirecte în UE și atrage de investiții în cercetare și dezvoltare în valoare de 28 de miliarde EUR (2009). Este un multiplicator al creșterii, cu o contribuție pozitivă considerabilă la balanța comercială a UE; |
| --- | --- |

1.

Industria autovehiculelor reprezintă 12 milioane de locuri de muncă directe și indirecte în UE și atrage de investiții în cercetare și dezvoltare în valoare de 28 de miliarde EUR (2009). Este un multiplicator al creșterii, cu o contribuție pozitivă considerabilă la balanța comercială a UE;

| 2. | industria europeană a autovehiculelor traversează o criză profundă, care s-ar putea agrava și ar putea avea repercusiuni asupra economiei europene în ansamblu; |
| --- | --- |

2.

industria europeană a autovehiculelor traversează o criză profundă, care s-ar putea agrava și ar putea avea repercusiuni asupra economiei europene în ansamblu;

| 3. | în timp ce piețele din afara Europei, precum statele BRIC, înregistrează un boom, cererea europeană de autovehicule stagnează, așa cum arată clar evoluția înmatriculărilor de autoturisme noi în Europa. Numărul autovehiculelor nou înmatriculate a scăzut în ianuarie 2013 cu 8,7%, la 885 159, atingând astfel cel mai scăzut nivel înregistrat vreodată în luna ianuarie de când se înregistrează datele (1). |
| --- | --- |

3.

în timp ce piețele din afara Europei, precum statele BRIC, înregistrează un boom, cererea europeană de autovehicule stagnează, așa cum arată clar evoluția înmatriculărilor de autoturisme noi în Europa. Numărul autovehiculelor nou înmatriculate a scăzut în ianuarie 2013 cu 8,7%, la 885 159, atingând astfel cel mai scăzut nivel înregistrat vreodată în luna ianuarie de când se înregistrează datele (1).

| 4. | producătorii europeni nu au putut și nu pot profita de potențialul piețelor externe decât în mod limitat și diferențiat. În timp ce PSA, Peugeot, Citroën, Ford sau Fiat au înregistrat pierderi considerabile, producătorii de mărci premium BMW, Audi și Daimler și-au putut spori inițial vânzările. Pentru producătorii de masă, care și-au vândut până acum autovehiculele lor de dimensiuni mici și medii în special în Europa, situația economică este din ce în ce mai dificilă; |
| --- | --- |

4.

producătorii europeni nu au putut și nu pot profita de potențialul piețelor externe decât în mod limitat și diferențiat. În timp ce PSA, Peugeot, Citroën, Ford sau Fiat au înregistrat pierderi considerabile, producătorii de mărci premium BMW, Audi și Daimler și-au putut spori inițial vânzările. Pentru producătorii de masă, care și-au vândut până acum autovehiculele lor de dimensiuni mici și medii în special în Europa, situația economică este din ce în ce mai dificilă;

| 5. | experții nu preconizează o îmbunătățire a situației în următorii trei ani. În sectorul autovehiculelor se așteaptă restructurări, reduceri de posturi și închideri de uzine. Totodată se pune întrebarea cu privire la volumul eventualelor ajutoare și intensificarea activităților de cercetare și inovare; |
| --- | --- |

5.

experții nu preconizează o îmbunătățire a situației în următorii trei ani. În sectorul autovehiculelor se așteaptă restructurări, reduceri de posturi și închideri de uzine. Totodată se pune întrebarea cu privire la volumul eventualelor ajutoare și intensificarea activităților de cercetare și inovare;

II.   RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL REGIUNILOR

| 6. | constată că dificultățile industriei autovehiculelor sunt legate, în multe state membre, de cauze structurale, care necesită transformări profunde; |
| --- | --- |

6.

constată că dificultățile industriei autovehiculelor sunt legate, în multe state membre, de cauze structurale, care necesită transformări profunde;

| 7. | subliniază că aceste transformări trebuie însoțite de un dialog social intensiv, pentru a limita pe cât posibil consecințele asupra persoanelor afectate; |
| --- | --- |

7.

subliniază că aceste transformări trebuie însoțite de un dialog social intensiv, pentru a limita pe cât posibil consecințele asupra persoanelor afectate;

| 8. | salută în mod expres Comunicarea Comisiei „CARS 2020”, prin care se propune un plan de acțiune pentru o industrie a autovehiculelor competitivă și durabilă în Europa; |
| --- | --- |

8.

salută în mod expres Comunicarea Comisiei „CARS 2020”, prin care se propune un plan de acțiune pentru o industrie a autovehiculelor competitivă și durabilă în Europa;

| 9. | este de acord cu Comisia Europeană că, dată fiind situația descrisă, aceste măsuri trebuie transpuse rapid în practică; |
| --- | --- |

9.

este de acord cu Comisia Europeană că, dată fiind situația descrisă, aceste măsuri trebuie transpuse rapid în practică;

| 10. | subliniază că industria autovehiculelor din Europa trebuie să contribuie la realizarea unei societăți durabile pe termen lung. În acest context, vor fi foarte importante măsurile adoptate în domeniul mediului și al climei, dar și al securității rutiere; |
| --- | --- |

10.

subliniază că industria autovehiculelor din Europa trebuie să contribuie la realizarea unei societăți durabile pe termen lung. În acest context, vor fi foarte importante măsurile adoptate în domeniul mediului și al climei, dar și al securității rutiere;

| 11. | salută călduros inițiativa Comisiei Europene de a institui un grup de experți la nivel înalt, însărcinat cu monitorizarea implementării și ajustării măsurilor planului de acțiune și salută implicarea Comitetului Regiunilor în activitatea acestui grup de experți; |
| --- | --- |

11.

salută călduros inițiativa Comisiei Europene de a institui un grup de experți la nivel înalt, însărcinat cu monitorizarea implementării și ajustării măsurilor planului de acțiune și salută implicarea Comitetului Regiunilor în activitatea acestui grup de experți;

| 12. | constată cu îngrijorare că propunerile Comisiei Europene nu au coerența necesară. Adesea, direcțiile generale pentru întreprinderi, climă, mediu, ocuparea forței de muncă, piața internă sau comerț lucrează în paralel, iar inițiativele din diferitele domenii nu sunt suficient de armonizate între ele; |
| --- | --- |

12.

constată cu îngrijorare că propunerile Comisiei Europene nu au coerența necesară. Adesea, direcțiile generale pentru întreprinderi, climă, mediu, ocuparea forței de muncă, piața internă sau comerț lucrează în paralel, iar inițiativele din diferitele domenii nu sunt suficient de armonizate între ele;

| 13. | menționează cu titlu de exemplu limitările ajutoarelor pentru marile întreprinderi și pragul actual foarte scăzut pentru definiția întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-uri), analizate deja în Avizul CoR „Orientări privind ajutoarele de stat regionale pentru perioada 2014-2020” (CdR2232/2012_00_00_TRA_AC); |
| --- | --- |

13.

menționează cu titlu de exemplu limitările ajutoarelor pentru marile întreprinderi și pragul actual foarte scăzut pentru definiția întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-uri), analizate deja în Avizul CoR „Orientări privind ajutoarele de stat regionale pentru perioada 2014-2020” (CdR2232/2012_00_00_TRA_AC);

| 14. | subliniază în acest context rolul foarte important al instrumentelor flexibile de sprijinire a întreprinderilor aflate în dificultate și trimite la Avizul CoR „Orientările UE privind ajutoarele de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate” (CdR 240/2013_00_00_TRA_AC); |
| --- | --- |

14.

subliniază în acest context rolul foarte important al instrumentelor flexibile de sprijinire a întreprinderilor aflate în dificultate și trimite la Avizul CoR „Orientările UE privind ajutoarele de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate” (CdR 240/2013_00_00_TRA_AC);

| 15. | reamintește că elaborarea de orientări europene privind stimulentele financiare pentru promovarea vehiculelor nepoluante reprezenta una dintre recomandările din raportul final CARS 21, adoptat în iunie 2012. În acest sens, regretă că Comisia Europeană a elaborat orientările privind stimulentele financiare doar sub forma unui document de lucru și nu sub cea a unui document juridic. Regretă de asemenea că documentul de lucru nu conține decât cinci „principii recomandate”, neconstrângătoare, și că nu evocă decât vag impactul pe care diferențele considerabile dintre stimulentele fiscale le au asupra funcționării pieței interne; |
| --- | --- |

15.

reamintește că elaborarea de orientări europene privind stimulentele financiare pentru promovarea vehiculelor nepoluante reprezenta una dintre recomandările din raportul final CARS 21, adoptat în iunie 2012. În acest sens, regretă că Comisia Europeană a elaborat orientările privind stimulentele financiare doar sub forma unui document de lucru și nu sub cea a unui document juridic. Regretă de asemenea că documentul de lucru nu conține decât cinci „principii recomandate”, neconstrângătoare, și că nu evocă decât vag impactul pe care diferențele considerabile dintre stimulentele fiscale le au asupra funcționării pieței interne;

| 16. | subliniază că este important să se folosească toate posibilitățile la nivelul autorităților locale și regionale. Dintre acestea fac parte, în funcție de competențele reglementate la nivelul statelor membre, reducerea sarcinilor birocratice, accelerarea procedurilor de aprobare, măsuri de formare și perfecționare profesională, înființarea unor centre de competențe și de inovare și organizarea de licitații pentru proiecte inovatoare; |
| --- | --- |

16.

subliniază că este important să se folosească toate posibilitățile la nivelul autorităților locale și regionale. Dintre acestea fac parte, în funcție de competențele reglementate la nivelul statelor membre, reducerea sarcinilor birocratice, accelerarea procedurilor de aprobare, măsuri de formare și perfecționare profesională, înființarea unor centre de competențe și de inovare și organizarea de licitații pentru proiecte inovatoare;

| 17. | în acest context, dorește să sublinieze că ar fi posibil să se aibă în vedere o colaborare în cadrul unor centre de testare comune pentru industria europeană a autovehiculelor, la inițiativa nivelurilor local și regional. În aceste inițiative comune pot fi implicate autoritățile locale și regionale, întreprinderile, actorii din domeniul cercetării etc.; aceștia dispun de un mare potențial de reducere a costurilor totale de dezvoltare a industriei autovehiculelor și vor avea efecte pozitive pe termen lung în ceea ce privește competitivitatea pe piața mondială; |
| --- | --- |

17.

în acest context, dorește să sublinieze că ar fi posibil să se aibă în vedere o colaborare în cadrul unor centre de testare comune pentru industria europeană a autovehiculelor, la inițiativa nivelurilor local și regional. În aceste inițiative comune pot fi implicate autoritățile locale și regionale, întreprinderile, actorii din domeniul cercetării etc.; aceștia dispun de un mare potențial de reducere a costurilor totale de dezvoltare a industriei autovehiculelor și vor avea efecte pozitive pe termen lung în ceea ce privește competitivitatea pe piața mondială;

| 18. | observă că tema centrală a comunicării este intensificarea eforturilor în direcția îmbunătățirii eficienței energetice a vehiculelor, omițând însă un aspect foarte important atât pentru competitivitatea întreprinderilor, cât și pentru mediul înconjurător, adică eficiența energetică a propriilor fabrici de automobile și a industriei auxiliare, care ar trebui să fie considerată ca un eventual domeniu de intervenție în cadrul planului CARS 2020. |
| --- | --- |

18.

observă că tema centrală a comunicării este intensificarea eforturilor în direcția îmbunătățirii eficienței energetice a vehiculelor, omițând însă un aspect foarte important atât pentru competitivitatea întreprinderilor, cât și pentru mediul înconjurător, adică eficiența energetică a propriilor fabrici de automobile și a industriei auxiliare, care ar trebui să fie considerată ca un eventual domeniu de intervenție în cadrul planului CARS 2020.

INVESTIȚIILE ÎN CERCETARE ȘI DEZVOLTARE

| 19. | susține poziția Comisiei Europene conform căreia investițiile în cercetare și dezvoltare joacă un rol central în viitoarea dezvoltare a industriei europene a autovehiculelor, așa cum s-a afirmat și în Avizul CoR „ORIZONT 2020 (PROGRAMUL-CADRU PENTRU CERCETARE ȘI INOVARE)” (CdR 402/2011 fin); |
| --- | --- |

19.

susține poziția Comisiei Europene conform căreia investițiile în cercetare și dezvoltare joacă un rol central în viitoarea dezvoltare a industriei europene a autovehiculelor, așa cum s-a afirmat și în Avizul CoR „ORIZONT 2020 (PROGRAMUL-CADRU PENTRU CERCETARE ȘI INOVARE)” (CdR 402/2011 fin);

| 20. | face trimitere între altele la evoluția demografică care accentuează și mai puternic necesitatea de a se depune mai multe eforturi în ceea ce privește investițiile în cercetare și dezvoltare. O populație tot mai îmbătrânită cu necesități nou apărute cere o adaptare a tehnologiilor și funcțiilor vehiculelor, care să corespundă nevoilor diferite ale unor utilizatori cu vârste tot mai înaintate. Vehiculele mai eficiente, mai confortabile, mai sigure, mai silențioase, mai conectate și mai ușor de utilizat pot astfel deveni un factor modern de competitivitate care poate consolida pe termen lung industria europeană a autovehiculelor; |
| --- | --- |

20.

face trimitere între altele la evoluția demografică care accentuează și mai puternic necesitatea de a se depune mai multe eforturi în ceea ce privește investițiile în cercetare și dezvoltare. O populație tot mai îmbătrânită cu necesități nou apărute cere o adaptare a tehnologiilor și funcțiilor vehiculelor, care să corespundă nevoilor diferite ale unor utilizatori cu vârste tot mai înaintate. Vehiculele mai eficiente, mai confortabile, mai sigure, mai silențioase, mai conectate și mai ușor de utilizat pot astfel deveni un factor modern de competitivitate care poate consolida pe termen lung industria europeană a autovehiculelor;

| 21. | subliniază faptul că în special IMM-urilor le revine un rol important în industria autovehiculelor ca factori de inovare în domeniul furnizorilor și în crearea de locuri de muncă. Sprijinul oferit la nivel european, menționat în CARS 2020, ar fi extrem de important tocmai în acest context; |
| --- | --- |

21.

subliniază faptul că în special IMM-urilor le revine un rol important în industria autovehiculelor ca factori de inovare în domeniul furnizorilor și în crearea de locuri de muncă. Sprijinul oferit la nivel european, menționat în CARS 2020, ar fi extrem de important tocmai în acest context;

| 22. | face referire la experiențele realizate în programele-cadru de cercetare din ultimii ani, care arată că IMM-urile profită doar în mică măsură de fondurile din programele de cercetare europene, în pofida eforturilor de îmbunătățire a acestei situații depuse de Comisia Europeană. Cauzele sunt eforturile administrative ridicate, perioadele de derulare lungi, dar și înzestrarea insuficientă cu fonduri pe ansamblu și astfel numărul mic de proiecte finanțate; |
| --- | --- |

22.

face referire la experiențele realizate în programele-cadru de cercetare din ultimii ani, care arată că IMM-urile profită doar în mică măsură de fondurile din programele de cercetare europene, în pofida eforturilor de îmbunătățire a acestei situații depuse de Comisia Europeană. Cauzele sunt eforturile administrative ridicate, perioadele de derulare lungi, dar și înzestrarea insuficientă cu fonduri pe ansamblu și astfel numărul mic de proiecte finanțate;

| 23. | sprijină propunerile Comisiei Europene privind simplificarea finanțării proiectelor în cadrul Orizont 2020 și solicită PE să contribuie în mod corespunzător la propunerile de debirocratizare prezentate și de reducere a sarcinilor pe care le presupune controlul; |
| --- | --- |

23.

sprijină propunerile Comisiei Europene privind simplificarea finanțării proiectelor în cadrul Orizont 2020 și solicită PE să contribuie în mod corespunzător la propunerile de debirocratizare prezentate și de reducere a sarcinilor pe care le presupune controlul;

| 24. | regretă faptul că nu au fost realizate propunerile Comisiei Europene privind dotarea cu fonduri a Orizont 2020. |
| --- | --- |

24.

regretă faptul că nu au fost realizate propunerile Comisiei Europene privind dotarea cu fonduri a Orizont 2020.

ROLUL FONDURILOR STRUCTURALE

| 25. | pledează pentru o utilizare optimă a fondurilor structurale de către autoritățile locale și regionale în cadrul posibilităților oferite de legislația în materie de ajutoare; |
| --- | --- |

25.

pledează pentru o utilizare optimă a fondurilor structurale de către autoritățile locale și regionale în cadrul posibilităților oferite de legislația în materie de ajutoare;

| 26. | evidențiază posibilitățile existente în cadrul fondurilor structurale; acestea includ, de exemplu, promovarea proiectelor în domeniul cercetării și dezvoltării sau înființarea de clustere. În unele regiuni, clusterele de autoturisme au fost transformate în „clustere de mobilitate” prin includerea sistemelor de căi ferate și a transportului aerian și chiar a bicicletelor – în special a bicicletelor electrice și a celor cu tracțiune electrică auxiliară (pedelec). Funcționarea continuă a întreprinderilor la deplină capacitate a putut fi menținută și în perioade de criză prin diversificarea producției. Această tendință poate fi susținută în special prin utilizarea efectelor de sinergie în domeniul tehnologic și al inovării; |
| --- | --- |

26.

evidențiază posibilitățile existente în cadrul fondurilor structurale; acestea includ, de exemplu, promovarea proiectelor în domeniul cercetării și dezvoltării sau înființarea de clustere. În unele regiuni, clusterele de autoturisme au fost transformate în „clustere de mobilitate” prin includerea sistemelor de căi ferate și a transportului aerian și chiar a bicicletelor – în special a bicicletelor electrice și a celor cu tracțiune electrică auxiliară (pedelec). Funcționarea continuă a întreprinderilor la deplină capacitate a putut fi menținută și în perioade de criză prin diversificarea producției. Această tendință poate fi susținută în special prin utilizarea efectelor de sinergie în domeniul tehnologic și al inovării;

COMPETENȚELE

| 27. | subliniază problemele abordate și de Comunicarea CARS 2020 ale formării și perfecționării profesionale, schimbărilor demografice, deficitului de lucrători calificați, precum și lipsei care se face simțite de tineri absolvenți ai universităților tehnice; |
| --- | --- |

27.

subliniază problemele abordate și de Comunicarea CARS 2020 ale formării și perfecționării profesionale, schimbărilor demografice, deficitului de lucrători calificați, precum și lipsei care se face simțite de tineri absolvenți ai universităților tehnice;

| 28. | subliniază necesitatea unei utilizări judicioase a fondurilor FSE în vederea perfecționării profesionale a lucrătorilor care nu sunt încă expuși riscului șomajului. Programarea utilizării fondurilor FSE ține de competența statelor membre. Prin aceasta trebuie asigurată luarea în considerare a cerințelor de dezvoltare specifice ale diferitelor regiuni; |
| --- | --- |

28.

subliniază necesitatea unei utilizări judicioase a fondurilor FSE în vederea perfecționării profesionale a lucrătorilor care nu sunt încă expuși riscului șomajului. Programarea utilizării fondurilor FSE ține de competența statelor membre. Prin aceasta trebuie asigurată luarea în considerare a cerințelor de dezvoltare specifice ale diferitelor regiuni;

| 29. | în acest context, sprijină solicitarea Parlamentului European referitoare la prezentarea de către Comisie a unei propuneri de directivă privind informarea și consultarea lucrătorilor, anticiparea și gestionarea restructurărilor; |
| --- | --- |

29.

în acest context, sprijină solicitarea Parlamentului European referitoare la prezentarea de către Comisie a unei propuneri de directivă privind informarea și consultarea lucrătorilor, anticiparea și gestionarea restructurărilor;

| 30. | solicită ca FEG să fie dotat cu suficiente resurse și să fie organizat flexibil în vederea atenuării consecințelor negative ale globalizării asupra întreprinderilor europene și a lucrătorilor acestora; |
| --- | --- |

30.

solicită ca FEG să fie dotat cu suficiente resurse și să fie organizat flexibil în vederea atenuării consecințelor negative ale globalizării asupra întreprinderilor europene și a lucrătorilor acestora;

| 31. | scoate în evidență experiențele pozitive realizate în legătură cu formarea timpurie a tinerilor în cadrul unui sistem dual de formare, în care întreprinderile formează ele însele specialiștii de care au nevoie, iar tinerii au șanse bune să își găsească un loc de muncă imediat după terminarea studiilor; |
| --- | --- |

31.

scoate în evidență experiențele pozitive realizate în legătură cu formarea timpurie a tinerilor în cadrul unui sistem dual de formare, în care întreprinderile formează ele însele specialiștii de care au nevoie, iar tinerii au șanse bune să își găsească un loc de muncă imediat după terminarea studiilor;

| 32. | sprijină măsurile țintite de sporire a atractivității meseriilor tehnice pentru femei. La nivel european, cota absolventelor de universități tehnice se situează sub 10%. Experiențele din anumite regiuni au demonstrat că femeile contribuie, în special în cercetare-dezvoltare, cu o sensibilitate valoroasă și sunt deosebit de apreciate în sectorul dezvoltării autovehiculelor. În plus, femeile reprezintă peste 50% din cumpărători și deci cea mai mare categorie de clienți; |
| --- | --- |

32.

sprijină măsurile țintite de sporire a atractivității meseriilor tehnice pentru femei. La nivel european, cota absolventelor de universități tehnice se situează sub 10%. Experiențele din anumite regiuni au demonstrat că femeile contribuie, în special în cercetare-dezvoltare, cu o sensibilitate valoroasă și sunt deosebit de apreciate în sectorul dezvoltării autovehiculelor. În plus, femeile reprezintă peste 50% din cumpărători și deci cea mai mare categorie de clienți;

| 33. | încurajează comunicarea continuă dintre sistemele de învățământ profesional și întreprinderi, considerând-o o modalitate de a adapta cu mai multă precizie programa de învățământ la nevoile unei piețe a forței de muncă aflată în schimbare. |
| --- | --- |

33.

încurajează comunicarea continuă dintre sistemele de învățământ profesional și întreprinderi, considerând-o o modalitate de a adapta cu mai multă precizie programa de învățământ la nevoile unei piețe a forței de muncă aflată în schimbare.

COMBUSTIBILII ALTERNATIVI ȘI INFRASTRUCTURA NECESARĂ

| 34. | solicită industriei să intensifice și mai mult dezvoltarea unor tehnologii de propulsie alternative și să introducă pe piață soluții practice pentru viața de zi cu zi, pentru a realiza obiectivele în materie de climă, dar și pentru a putea exploata, din punct de vedere economic (prin reducerea costurilor carburanților folosiți, balanță comercială, locuri de muncă în domeniul producerii de biocarburanți etc.) și din perspectiva economisirii de energie, avansul tehnologic. Trebuie luate în considerare și procedeele și tehnologiile de depozitare și stocare a noilor resurse energetice; |
| --- | --- |

34.

solicită industriei să intensifice și mai mult dezvoltarea unor tehnologii de propulsie alternative și să introducă pe piață soluții practice pentru viața de zi cu zi, pentru a realiza obiectivele în materie de climă, dar și pentru a putea exploata, din punct de vedere economic (prin reducerea costurilor carburanților folosiți, balanță comercială, locuri de muncă în domeniul producerii de biocarburanți etc.) și din perspectiva economisirii de energie, avansul tehnologic. Trebuie luate în considerare și procedeele și tehnologiile de depozitare și stocare a noilor resurse energetice;

| 35. | propune un schimb intensiv de informații între toate statele membre cu privire la bunele practici în materie de cooperare între sistemele de învățământ profesional și întreprinderi, de care să profite toate regiunile; |
| --- | --- |

35.

propune un schimb intensiv de informații între toate statele membre cu privire la bunele practici în materie de cooperare între sistemele de învățământ profesional și întreprinderi, de care să profite toate regiunile;

| 36. | în acest context solicită să se promoveze dezvoltarea unor tehnologii diferite prin stabilirea unor obiective exacte și să nu se excludă nicio alternativă. Diferitele tehnologii au avantaje, dar și dezavantaje, în funcție de scopul utilizării. La reglementarea utilizării combustibililor alternativi din surse regenerabile ar trebui să se țină totodată seama de bilanțul energetic global, inclusiv de consumul de energie la producția combustibilului; |
| --- | --- |

36.

în acest context solicită să se promoveze dezvoltarea unor tehnologii diferite prin stabilirea unor obiective exacte și să nu se excludă nicio alternativă. Diferitele tehnologii au avantaje, dar și dezavantaje, în funcție de scopul utilizării. La reglementarea utilizării combustibililor alternativi din surse regenerabile ar trebui să se țină totodată seama de bilanțul energetic global, inclusiv de consumul de energie la producția combustibilului;

| 37. | subliniază în acest context importanța punerii la dispoziție a infrastructurii corespunzătoare, fără de care o deschidere a pieței este îngreunată. De aceea, ar trebui întreprinse în comun eforturi pentru impunerea combustibililor alternativi și crearea infrastructurii necesare. În acest scop, vor fi create organisme de coordonare specifice între sector și responsabilii cu planificarea infrastructurilor. Dezvoltarea acestor infrastructuri va trebui să se sprijine pe studii elaborate în prealabil și pe planuri de mobilitate integrate ce permit analizarea diverselor opțiuni, în funcție de diversele mijloace de transport și de necesitățile regiunii sau ale colectivității locale; |
| --- | --- |

37.

subliniază în acest context importanța punerii la dispoziție a infrastructurii corespunzătoare, fără de care o deschidere a pieței este îngreunată. De aceea, ar trebui întreprinse în comun eforturi pentru impunerea combustibililor alternativi și crearea infrastructurii necesare. În acest scop, vor fi create organisme de coordonare specifice între sector și responsabilii cu planificarea infrastructurilor. Dezvoltarea acestor infrastructuri va trebui să se sprijine pe studii elaborate în prealabil și pe planuri de mobilitate integrate ce permit analizarea diverselor opțiuni, în funcție de diversele mijloace de transport și de necesitățile regiunii sau ale colectivității locale;

| 38. | solicită elaborarea unor linii directoare europene privind stimulentele financiare pentru promovarea vehiculelor ecologice, care vor trebui să se bazeze pe date obiective și disponibile precum emisiile de CO2; |
| --- | --- |

38.

solicită elaborarea unor linii directoare europene privind stimulentele financiare pentru promovarea vehiculelor ecologice, care vor trebui să se bazeze pe date obiective și disponibile precum emisiile de CO2;

| 39. | salută în acest context inițiativa Comisiei Europene „Energie curată pentru transporturi” și face trimitere la Avizul CoR pe această temă (CdR 28/2013_00_00_TRA_AC); |
| --- | --- |

39.

salută în acest context inițiativa Comisiei Europene „Energie curată pentru transporturi” și face trimitere la Avizul CoR pe această temă (CdR 28/2013_00_00_TRA_AC);

| 40. | constată că în domeniul achizițiilor publice există soluții inovatoare. Tehnologiile de propulsie alternative pot fi sprijinite în special în zonele urbane prin investiții ale sectorului public (conversia flotei de autovehicule); |
| --- | --- |

40.

constată că în domeniul achizițiilor publice există soluții inovatoare. Tehnologiile de propulsie alternative pot fi sprijinite în special în zonele urbane prin investiții ale sectorului public (conversia flotei de autovehicule);

| 41. | evidențiază numeroasele exemple de succes din regiunile și localitățile în care s-a pășit pe un nou drum printr-o combinație de ajutoare acordate autovehiculelor electrice, măsuri de gestionare a spațiilor de parcare și crearea infrastructurii corespunzătoare (stații de încărcare). |
| --- | --- |

41.

evidențiază numeroasele exemple de succes din regiunile și localitățile în care s-a pășit pe un nou drum printr-o combinație de ajutoare acordate autovehiculelor electrice, măsuri de gestionare a spațiilor de parcare și crearea infrastructurii corespunzătoare (stații de încărcare).

CONCEPȚIA BAZATĂ PE CICLUL DE VIAȚĂ ȘI RECICLAREA

| 42. | face trimitere la Directiva 2000/53/CE din 18 septembrie 2000 care prevede că, începând cu 2015, 95% din greutatea unui autovehicul trebuie reciclată. Astfel, se poate reduce consumul de resurse prin utilizarea unor resurse reciclabile, precum și dependența de importurile de materii prime. Totodată, reciclarea axată pe procesul în sine pune bazele pentru crearea continuă de valoare și pentru înființarea de locuri de muncă calificate în regiunile Europei; |
| --- | --- |

42.

face trimitere la Directiva 2000/53/CE din 18 septembrie 2000 care prevede că, începând cu 2015, 95% din greutatea unui autovehicul trebuie reciclată. Astfel, se poate reduce consumul de resurse prin utilizarea unor resurse reciclabile, precum și dependența de importurile de materii prime. Totodată, reciclarea axată pe procesul în sine pune bazele pentru crearea continuă de valoare și pentru înființarea de locuri de muncă calificate în regiunile Europei;

| 43. | subliniază că o concepție consecventă bazată pe ciclul de viață începe deja în etapa de design a unui autovehicul, include toate efectele relevante pentru mediu din procesul de producție, inclusiv etapa de producție în uzină, și la sfârșit reciclarea și prelucrarea pentru reutilizarea ulterioară; |
| --- | --- |

43.

subliniază că o concepție consecventă bazată pe ciclul de viață începe deja în etapa de design a unui autovehicul, include toate efectele relevante pentru mediu din procesul de producție, inclusiv etapa de producție în uzină, și la sfârșit reciclarea și prelucrarea pentru reutilizarea ulterioară;

| 44. | subliniază că abordarea globală creează oportunități ample în special pentru dezvoltarea unor materiale noi și durabile și contribuie la îndeplinirea obiectivelor în materie de reducere a emisiilor de CO2 prevăzute în Strategia Europa 2020; |
| --- | --- |

44.

subliniază că abordarea globală creează oportunități ample în special pentru dezvoltarea unor materiale noi și durabile și contribuie la îndeplinirea obiectivelor în materie de reducere a emisiilor de CO2 prevăzute în Strategia Europa 2020;

| 45. | subliniază că prin exportul a mai mult de 75 % din autovehiculele vechi la sfârșitul ciclului de viață al produsului se pierde un enorm potențial de resurse; astfel trebuie utilizate pentru noile autovehicule materii prime noi, care sunt importate din Asia (pământuri rare); |
| --- | --- |

45.

subliniază că prin exportul a mai mult de 75 % din autovehiculele vechi la sfârșitul ciclului de viață al produsului se pierde un enorm potențial de resurse; astfel trebuie utilizate pentru noile autovehicule materii prime noi, care sunt importate din Asia (pământuri rare);

| 46. | subliniază funcția importantă a reciclării în acest context pentru crearea de locuri de muncă și reducerea dependenți de furnizorii de materii prime; |
| --- | --- |

46.

subliniază funcția importantă a reciclării în acest context pentru crearea de locuri de muncă și reducerea dependenți de furnizorii de materii prime;

| 47. | solicită prin urmare să se întreprindă eforturi comune pentru a utiliza într-un grad mai mare autovehiculele vechi ca resurse. Obiectivul ar trebui să fie crearea unei reglementări clare privind obligația de reciclare și stimularea dezvoltării unor materiale durabile. |
| --- | --- |

47.

solicită prin urmare să se întreprindă eforturi comune pentru a utiliza într-un grad mai mare autovehiculele vechi ca resurse. Obiectivul ar trebui să fie crearea unei reglementări clare privind obligația de reciclare și stimularea dezvoltării unor materiale durabile.

| 48. | solicită ca pieței autoturismelor de mâna a doua și analizei tendințelor consumatorilor să li se acorde o atenție sporită în cursul procesului decizional în ceea ce privește evaluarea industriei autovehiculelor și chestiunile conexe; |
| --- | --- |

48.

solicită ca pieței autoturismelor de mâna a doua și analizei tendințelor consumatorilor să li se acorde o atenție sporită în cursul procesului decizional în ceea ce privește evaluarea industriei autovehiculelor și chestiunile conexe;

| 49. | regretă că planul de acțiune nu menționează piața autoturismelor la mâna a doua decât într-un singur paragraf și subliniază că țările din Europa de Est au un parc auto învechit. Aceasta se datorează unei combinații de factori, reprezentați de prețurile mai mici ale autovehiculelor de mâna a doua, prețurile foarte mari ale celor noi în raport cu venitul mediu net și scăderii nivelului de trai; |
| --- | --- |

49.

regretă că planul de acțiune nu menționează piața autoturismelor la mâna a doua decât într-un singur paragraf și subliniază că țările din Europa de Est au un parc auto învechit. Aceasta se datorează unei combinații de factori, reprezentați de prețurile mai mici ale autovehiculelor de mâna a doua, prețurile foarte mari ale celor noi în raport cu venitul mediu net și scăderii nivelului de trai;

Bruxelles, 9 octombrie 2013

Președintele Comitetului Regiunilor

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  Conform datelor ACEA – Asociația Producătorilor de Autovehicule Europeni:

1

http://www.acea.be/index.php/news/news_detail/passenger_car_registrations_-8.7_in_january_2013 [21.2.2013].

---

| 5.12.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 356/60 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 356/60

---

Aviz — Pachetul UE privind investițiile sociale

2013/C 356/11

COMITETUL REGIUNILOR

| — | apreciază abordarea strategică propusă de Comisie prin mijlocirea Pachetului privind investițiile sociale, care acordă o atenție sporită consolidării competențelor cetățenilor și sprijinirii implicării lor în societate și pe piața forței de muncă, astfel încât prosperitatea fiecăruia să crească, economia să fie stimulată, iar UE să poată ieși din criză mai puternică, mai solidară și mai competitivă; |
| --- | --- |

—

apreciază abordarea strategică propusă de Comisie prin mijlocirea Pachetului privind investițiile sociale, care acordă o atenție sporită consolidării competențelor cetățenilor și sprijinirii implicării lor în societate și pe piața forței de muncă, astfel încât prosperitatea fiecăruia să crească, economia să fie stimulată, iar UE să poată ieși din criză mai puternică, mai solidară și mai competitivă;

| — | regretă că Pachetul privind investițiile sociale al Comisiei ignoră rolul autorităților locale și regionale. Acestea sunt cel mai bine familiarizate cu problemele sociale și joacă un rol fundamental în coordonarea și aplicarea măsurilor de remediere; |
| --- | --- |

—

regretă că Pachetul privind investițiile sociale al Comisiei ignoră rolul autorităților locale și regionale. Acestea sunt cel mai bine familiarizate cu problemele sociale și joacă un rol fundamental în coordonarea și aplicarea măsurilor de remediere;

| — | remarcă faptul că multe orașe și autorități regionale sunt deja pe cale să elaboreze și să pună în practică programe de succes, pentru a rezolva problemele menționate în Pachetul privind investițiile sociale. Prin urmare, ar trebui promovate schimburile de bune practici între autoritățile locale și regionale; |
| --- | --- |

—

remarcă faptul că multe orașe și autorități regionale sunt deja pe cale să elaboreze și să pună în practică programe de succes, pentru a rezolva problemele menționate în Pachetul privind investițiile sociale. Prin urmare, ar trebui promovate schimburile de bune practici între autoritățile locale și regionale;

| — | solicită UE să ia în considerare, de comun acord cu statele membre, posibilitatea de a pune la punct un cadru european în domeniul locuințelor sociale, deoarece acestea joacă un rol-cheie în rezolvarea problemei lipsei de adăpost și în punerea în practică a strategiilor de prevenire a acesteia și de construire de locuințe, solicitate de Comisie; |
| --- | --- |

—

solicită UE să ia în considerare, de comun acord cu statele membre, posibilitatea de a pune la punct un cadru european în domeniul locuințelor sociale, deoarece acestea joacă un rol-cheie în rezolvarea problemei lipsei de adăpost și în punerea în practică a strategiilor de prevenire a acesteia și de construire de locuințe, solicitate de Comisie;

| — | subliniază că FSE trebuie să ia mai bine în considerare nevoile reale ale cetățenilor, oferind autorităților locale și regionale o mai mare flexibilitate în stabilirea de obiective la nivel local; |
| --- | --- |

—

subliniază că FSE trebuie să ia mai bine în considerare nevoile reale ale cetățenilor, oferind autorităților locale și regionale o mai mare flexibilitate în stabilirea de obiective la nivel local;

| — | solicită Comisiei să conceapă un plan concret de punere în aplicare a Pachetului privind investițiile sociale. Acesta ar trebui să prevadă mecanisme de monitorizare, coordonare, schimburi transnaționale și învățare reciprocă în ceea ce privește anumite priorități tematice, cum ar fi șomajul în rândul tinerilor, educația, lipsa de adăpost, sărăcia infantilă și asistența pentru persoane cu handicap sau în situație de dependență. |
| --- | --- |

—

solicită Comisiei să conceapă un plan concret de punere în aplicare a Pachetului privind investițiile sociale. Acesta ar trebui să prevadă mecanisme de monitorizare, coordonare, schimburi transnaționale și învățare reciprocă în ceea ce privește anumite priorități tematice, cum ar fi șomajul în rândul tinerilor, educația, lipsa de adăpost, sărăcia infantilă și asistența pentru persoane cu handicap sau în situație de dependență.

| Raportor | dl Ahmed ABOUTALEB (NL-PSE), primarul orașului Rotterdam |
| --- | --- |
| Document de referință | Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Către investiții sociale pentru promovarea creșterii și coeziunii – inclusiv implementarea Fondului social european pentru perioada 2014-2020
  COM(2013) 83 final |

Raportor

dl Ahmed ABOUTALEB (NL-PSE), primarul orașului Rotterdam

Document de referință

Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Către investiții sociale pentru promovarea creșterii și coeziunii – inclusiv implementarea Fondului social european pentru perioada 2014-2020

COM(2013) 83 final

I.   RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL REGIUNILOR

Context și motivele elaborării avizului

| 1. | apreciază abordarea strategică propusă de Comisie prin mijlocirea Pachetului privind investițiile sociale, care acordă o atenție sporită consolidării competențelor cetățenilor și sprijinirii implicării lor în societate și pe piața forței de muncă, astfel încât prosperitatea fiecăruia să crească, economia să fie stimulată, iar UE să poată ieși din criză mai puternică, mai solidară și mai competitivă; |
| --- | --- |

1.

apreciază abordarea strategică propusă de Comisie prin mijlocirea Pachetului privind investițiile sociale, care acordă o atenție sporită consolidării competențelor cetățenilor și sprijinirii implicării lor în societate și pe piața forței de muncă, astfel încât prosperitatea fiecăruia să crească, economia să fie stimulată, iar UE să poată ieși din criză mai puternică, mai solidară și mai competitivă;

| 2. | face trimitere la avizul său privind incluziunea activă (2008/C 257/01), în care era evidențiată importanța autorităților locale și regionale, actori-cheie în politicile de incluziune activă; |
| --- | --- |

2.

face trimitere la avizul său privind incluziunea activă (2008/C 257/01), în care era evidențiată importanța autorităților locale și regionale, actori-cheie în politicile de incluziune activă;

| 3. | consideră că creșterea durabilă, bugetele echilibrate și coeziunea socială pot deveni realitate doar prin eforturi suplimentare de creare de noi locuri de muncă și de îmbunătățire a protecției și incluziunii sociale. Acest lucru trebuie să se reflecte pe deplin în semestrul european, prin asigurarea integrării în cadrul mecanismelor de supraveghere și coordonare a unor obiective vizând în special crearea de locuri de muncă decente și reducerea inegalităților și, prin urmare, asigurarea unui echilibru între obiectivele economice și sociale și printr-un efort continuu de promovare a coeziunii economice, sociale și teritoriale, în vederea reducerii diferențelor economice și sociale dintre regiuni; |
| --- | --- |

3.

consideră că creșterea durabilă, bugetele echilibrate și coeziunea socială pot deveni realitate doar prin eforturi suplimentare de creare de noi locuri de muncă și de îmbunătățire a protecției și incluziunii sociale. Acest lucru trebuie să se reflecte pe deplin în semestrul european, prin asigurarea integrării în cadrul mecanismelor de supraveghere și coordonare a unor obiective vizând în special crearea de locuri de muncă decente și reducerea inegalităților și, prin urmare, asigurarea unui echilibru între obiectivele economice și sociale și printr-un efort continuu de promovare a coeziunii economice, sociale și teritoriale, în vederea reducerii diferențelor economice și sociale dintre regiuni;

| 4. | atrage atenția asupra faptului că provocările legate de sărăcie și de excluziunea socială sunt extrem de acute, în termeni absoluți, în zonele urbane, care cuprind 80 % din populația Europei și care furnizează 85 % din PIB-ul UE, în timp ce zonele rurale se confruntă, în termeni relativi, cu probleme sociale grave, din cauza nivelurilor veniturilor mai scăzute și a unei densități mai reduse a populației. În zonele urbane, problemele sociale tind să se concentreze în anumite cartiere, creând enclave de sărăcie, indiferent de cât de prosper este orașul respectiv; |
| --- | --- |

4.

atrage atenția asupra faptului că provocările legate de sărăcie și de excluziunea socială sunt extrem de acute, în termeni absoluți, în zonele urbane, care cuprind 80 % din populația Europei și care furnizează 85 % din PIB-ul UE, în timp ce zonele rurale se confruntă, în termeni relativi, cu probleme sociale grave, din cauza nivelurilor veniturilor mai scăzute și a unei densități mai reduse a populației. În zonele urbane, problemele sociale tind să se concentreze în anumite cartiere, creând enclave de sărăcie, indiferent de cât de prosper este orașul respectiv;

Observații generale

| 5. | subliniază că, în lupta împotriva sărăciei și excluziunii sociale, este esențial să se asigure, conform principiilor consacrate prin Carta drepturilor fundamentale a UE, accesul egal al cetățenilor la un număr de servicii de interes general de bază, precum locuința, educația, asistența medicală, locul de muncă și accesul la serviciile sociale. Una dintre condițiile preliminare îndeplinirii acestui obiectiv este solidaritatea cetățenilor din toate straturile societății. Distribuirea serviciilor de bază impune o abordare cuprinzătoare, orientată atât pe termen scurt, cât și pe termen lung, și care să-i plaseze pe cetățeni în centrul procesului de găsire a soluțiilor adecvate; |
| --- | --- |

5.

subliniază că, în lupta împotriva sărăciei și excluziunii sociale, este esențial să se asigure, conform principiilor consacrate prin Carta drepturilor fundamentale a UE, accesul egal al cetățenilor la un număr de servicii de interes general de bază, precum locuința, educația, asistența medicală, locul de muncă și accesul la serviciile sociale. Una dintre condițiile preliminare îndeplinirii acestui obiectiv este solidaritatea cetățenilor din toate straturile societății. Distribuirea serviciilor de bază impune o abordare cuprinzătoare, orientată atât pe termen scurt, cât și pe termen lung, și care să-i plaseze pe cetățeni în centrul procesului de găsire a soluțiilor adecvate;

| 6. | solicită un angajament clar al instituțiilor UE în favoarea implicării cetățenilor în toate etapele conceperii politicilor, de la dezbatere până la aplicare. Mai ales în momentul de față, este deosebit de important ca instituțiile noastre democratice să recâștige încrederea cetățenilor, demonstrând că au capacitatea de a răspunde cerințelor și aspirațiilor acestora. În plus, prin identificarea de soluții la nivel de comunitate și prin valorificarea energiilor, voinței de a schimba lucrurile și cunoașterii nevoilor reale ale oamenilor la nivel local, vom fi mai bine pregătiți să concepem remedii realiste și eficiente la problemele sociale. Investițiile în comunitățile de la nivel (sub)local creează cartiere stabile, care vor influența pozitiv percepția asupra siguranței; |
| --- | --- |

6.

solicită un angajament clar al instituțiilor UE în favoarea implicării cetățenilor în toate etapele conceperii politicilor, de la dezbatere până la aplicare. Mai ales în momentul de față, este deosebit de important ca instituțiile noastre democratice să recâștige încrederea cetățenilor, demonstrând că au capacitatea de a răspunde cerințelor și aspirațiilor acestora. În plus, prin identificarea de soluții la nivel de comunitate și prin valorificarea energiilor, voinței de a schimba lucrurile și cunoașterii nevoilor reale ale oamenilor la nivel local, vom fi mai bine pregătiți să concepem remedii realiste și eficiente la problemele sociale. Investițiile în comunitățile de la nivel (sub)local creează cartiere stabile, care vor influența pozitiv percepția asupra siguranței;

| 7. | salută recunoașterea de către Comisie a faptului că ocuparea forței de muncă și politica socială sunt în primul rând de competența statelor membre și a autorităților locale și regionale, principiul subsidiarității fiind astfel respectat; |
| --- | --- |

7.

salută recunoașterea de către Comisie a faptului că ocuparea forței de muncă și politica socială sunt în primul rând de competența statelor membre și a autorităților locale și regionale, principiul subsidiarității fiind astfel respectat;

| 8. | sprijină punctul de vedere al Comisiei, conform căruia elementul esențial al luptei împotriva șomajului este punerea unui accent mai puternic pe măsurile care urmăresc crearea unor noi locuri de muncă, reducerea șomajului, învățarea pe tot parcursul vieții, acțiunile în vederea sporirii competitivității pe piața muncii, pe educație și formare, pe egalitatea de șanse și pe alte măsuri ce vizează îmbunătățirea competențelor cetățenilor și a șanselor oferite acestora. Asigurarea mobilității lucrătorilor și furnizarea de microcredite pentru cei care doresc să pornească sau să extindă o afacere se numără și ele printre măsurile vizate; |
| --- | --- |

8.

sprijină punctul de vedere al Comisiei, conform căruia elementul esențial al luptei împotriva șomajului este punerea unui accent mai puternic pe măsurile care urmăresc crearea unor noi locuri de muncă, reducerea șomajului, învățarea pe tot parcursul vieții, acțiunile în vederea sporirii competitivității pe piața muncii, pe educație și formare, pe egalitatea de șanse și pe alte măsuri ce vizează îmbunătățirea competențelor cetățenilor și a șanselor oferite acestora. Asigurarea mobilității lucrătorilor și furnizarea de microcredite pentru cei care doresc să pornească sau să extindă o afacere se numără și ele printre măsurile vizate;

| 9. | regretă că Pachetul privind investițiile sociale al Comisiei ignoră rolul autorităților locale și regionale. Fie că este vorba despre gospodării, locuri de muncă sau de formare, ori centre de asistență pentru persoanele cu handicap și pentru cele aflate în situație de dependență, autoritățile locale și regionale exercită o influență considerabilă asupra vieții majorității cetățenilor europeni. La nivelul autorităților locale și regionale sunt furnizate majoritatea serviciilor sociale și sunt plătite o mare parte din prestațiile sociale; |
| --- | --- |

9.

regretă că Pachetul privind investițiile sociale al Comisiei ignoră rolul autorităților locale și regionale. Fie că este vorba despre gospodării, locuri de muncă sau de formare, ori centre de asistență pentru persoanele cu handicap și pentru cele aflate în situație de dependență, autoritățile locale și regionale exercită o influență considerabilă asupra vieții majorității cetățenilor europeni. La nivelul autorităților locale și regionale sunt furnizate majoritatea serviciilor sociale și sunt plătite o mare parte din prestațiile sociale;

| 10. | este de părere că aplicarea integrată de strategii de incluziune activă, solicitată de Parlamentul European și de Comisie, va beneficia de pe urma consolidării rolului autorităților locale și regionale la luarea deciziilor. Autoritățile locale și regionale sunt cel mai bine familiarizate cu problemele sociale și joacă un rol fundamental în coordonarea și aplicarea măsurilor de remediere. Experiența dobândită în abordarea acestor provocări sociale este esențială pentru îndeplinirea obiectivelor Strategiei Europa 2020. Din acest motiv, autorităților locale și regionale trebuie să li se rezerve un rol esențial în cadrul semestrului european și în negocierile privind programele naționale de reformă și punerea lor în aplicare; |
| --- | --- |

10.

este de părere că aplicarea integrată de strategii de incluziune activă, solicitată de Parlamentul European și de Comisie, va beneficia de pe urma consolidării rolului autorităților locale și regionale la luarea deciziilor. Autoritățile locale și regionale sunt cel mai bine familiarizate cu problemele sociale și joacă un rol fundamental în coordonarea și aplicarea măsurilor de remediere. Experiența dobândită în abordarea acestor provocări sociale este esențială pentru îndeplinirea obiectivelor Strategiei Europa 2020. Din acest motiv, autorităților locale și regionale trebuie să li se rezerve un rol esențial în cadrul semestrului european și în negocierile privind programele naționale de reformă și punerea lor în aplicare;

| 11. | subliniază că eforturile depuse trebuie să dea roade. Aceasta înseamnă garantarea unui salariu minim adecvat și a unor locuri de muncă de calitate. În cazul în care o persoană (temporar) nu este (încă) aptă de muncă, trebuie asigurate mijloacele de subzistență corespunzătoare, odată cu accesul egal la serviciile de bază în materie de prevenție, consolidare a capacităților și activare. De aceea, CoR face un apel la Comisia Europeană să ia în considerare necesitatea punerii în aplicare a recomandării Consiliului din 1992 privind venitul minim; |
| --- | --- |

11.

subliniază că eforturile depuse trebuie să dea roade. Aceasta înseamnă garantarea unui salariu minim adecvat și a unor locuri de muncă de calitate. În cazul în care o persoană (temporar) nu este (încă) aptă de muncă, trebuie asigurate mijloacele de subzistență corespunzătoare, odată cu accesul egal la serviciile de bază în materie de prevenție, consolidare a capacităților și activare. De aceea, CoR face un apel la Comisia Europeană să ia în considerare necesitatea punerii în aplicare a recomandării Consiliului din 1992 privind venitul minim;

| 12. | observă că autoritățile locale trebuie să valorifice energiile oamenilor, societății civile și întreprinderilor concentrate în zonele urbane respective. Spiritul inovator al întreprinzătorilor sociali, care pot oferi soluții noi de satisfacere a cererii de servicii și infrastructură, trebuie încurajat. Regiunile și orașele trebuie să tindă către un proces de creație comună, prin instituirea de parteneriate productive cu sectorul privat și cu grupurile societății civile, promovând în același timp o implicare autentică și extinsă a cetățenilor în toate etapele inovării sociale (idei, planificare, orientare, dezvoltare și aplicare); |
| --- | --- |

12.

observă că autoritățile locale trebuie să valorifice energiile oamenilor, societății civile și întreprinderilor concentrate în zonele urbane respective. Spiritul inovator al întreprinzătorilor sociali, care pot oferi soluții noi de satisfacere a cererii de servicii și infrastructură, trebuie încurajat. Regiunile și orașele trebuie să tindă către un proces de creație comună, prin instituirea de parteneriate productive cu sectorul privat și cu grupurile societății civile, promovând în același timp o implicare autentică și extinsă a cetățenilor în toate etapele inovării sociale (idei, planificare, orientare, dezvoltare și aplicare);

| 13. | consideră că, la nivel local și regional, nu trebuie făcută nicio distincție între resortisanții țărilor terțe și cetățenii UE sub aspectul incluziunii sociale și al politicilor de integrare, participarea tuturor locuitorilor fiind esențială. Atrage atenția asupra faptului că fluxul de imigranți generat de mobilitatea din interiorul UE pune probleme de adaptare a serviciilor publice și de asistență la nevoile cetățenilor în materie de cazare, muncă și educație. Cerințele esențiale de integrare în cazul cetățenilor UE nu diferă în linii mari de cele care îi privesc pe ceilalți nou-veniți. Aceștia trebuie să se familiarizeze cu o nouă limbă, cu noi instituții și, uneori, cu norme sociale diferite; |
| --- | --- |

13.

consideră că, la nivel local și regional, nu trebuie făcută nicio distincție între resortisanții țărilor terțe și cetățenii UE sub aspectul incluziunii sociale și al politicilor de integrare, participarea tuturor locuitorilor fiind esențială. Atrage atenția asupra faptului că fluxul de imigranți generat de mobilitatea din interiorul UE pune probleme de adaptare a serviciilor publice și de asistență la nevoile cetățenilor în materie de cazare, muncă și educație. Cerințele esențiale de integrare în cazul cetățenilor UE nu diferă în linii mari de cele care îi privesc pe ceilalți nou-veniți. Aceștia trebuie să se familiarizeze cu o nouă limbă, cu noi instituții și, uneori, cu norme sociale diferite;

| 14. | regretă faptul că Comisia nu își însușește decât parțial raportul din proprie inițiativă al Parlamentului European referitor la investițiile sociale [2012/2003(INI), 25.7.2012], în care se solicita o mai bună guvernanță, în vederea realizării obiectivelor sociale și de ocupare a forței de muncă ale Strategiei Europa 2020, și că nu propune resurse suplimentare. Pachetul privind investițiile sociale nu trebuie să se limiteze la recomandări politice adresate statelor membre și la anunțarea unei serii de inițiative legislative. Mai ales în această perioadă de criză, bugetul UE și bugetele naționale ar trebui să își propună să acopere programe de ocupare a forței de muncă și de investiții sociale; |
| --- | --- |

14.

regretă faptul că Comisia nu își însușește decât parțial raportul din proprie inițiativă al Parlamentului European referitor la investițiile sociale [2012/2003(INI), 25.7.2012], în care se solicita o mai bună guvernanță, în vederea realizării obiectivelor sociale și de ocupare a forței de muncă ale Strategiei Europa 2020, și că nu propune resurse suplimentare. Pachetul privind investițiile sociale nu trebuie să se limiteze la recomandări politice adresate statelor membre și la anunțarea unei serii de inițiative legislative. Mai ales în această perioadă de criză, bugetul UE și bugetele naționale ar trebui să își propună să acopere programe de ocupare a forței de muncă și de investiții sociale;

| 15. | observă că Pachetul privind investițiile sociale prezintă informații detaliate privind tendințele sociale în Europa. Datele și informațiile utilizate se bazează pe tendințe și statistici naționale sau regionale. Aceste informații consolidate nu dau măsura provocărilor de la nivel local sau diferențele între nevoile sociale și carențele de la nivelul orașelor și cele de la nivel regional sau național. Colectarea de indicii privind aspectele de la nivel local care funcționează și cele deficitare este esențială pentru asigurarea eficienței și eficacității măsurilor aplicate în ceea ce privește realizarea obiectivelor politicii sociale. CoR încurajează instituțiile europene să colecteze date și informații privind tendințele sociale la nivel local și regional și să evalueze politicile de incluziune socială aplicate de autoritățile locale și regionale și mai ales în marile orașe; |
| --- | --- |

15.

observă că Pachetul privind investițiile sociale prezintă informații detaliate privind tendințele sociale în Europa. Datele și informațiile utilizate se bazează pe tendințe și statistici naționale sau regionale. Aceste informații consolidate nu dau măsura provocărilor de la nivel local sau diferențele între nevoile sociale și carențele de la nivelul orașelor și cele de la nivel regional sau național. Colectarea de indicii privind aspectele de la nivel local care funcționează și cele deficitare este esențială pentru asigurarea eficienței și eficacității măsurilor aplicate în ceea ce privește realizarea obiectivelor politicii sociale. CoR încurajează instituțiile europene să colecteze date și informații privind tendințele sociale la nivel local și regional și să evalueze politicile de incluziune socială aplicate de autoritățile locale și regionale și mai ales în marile orașe;

| 16. | subliniază persistența discriminărilor de gen, care sunt și mai exacerbate în cazul persoanelor aparținând unor categorii defavorizate din diverse motive (de exemplu femeile și familiile monoparentale), și salută faptul că Comisia Europeană a luat notă de această problemă specifică și intenționează să îi acorde toată atenția necesară; |
| --- | --- |

16.

subliniază persistența discriminărilor de gen, care sunt și mai exacerbate în cazul persoanelor aparținând unor categorii defavorizate din diverse motive (de exemplu femeile și familiile monoparentale), și salută faptul că Comisia Europeană a luat notă de această problemă specifică și intenționează să îi acorde toată atenția necesară;

| 17. | recunoaște cu toate acestea că comunicarea poate constitui un punct de cotitură, ea considerând politica socială mai degrabă o investiție în societate decât un cost apărut ca urmare a disfuncționalității pieței. Conceperea politicii sociale din această perspectivă poate determina o deplasare a acesteia de la măsurile corective la cele preventive, probleme ca excluziunea socială urmând așadar a fi rezolvate înainte să capete amploare, iar apariția situației de dependență fiind întârziată cât mai mult, prin promovarea autonomiei personale și a îmbătrânirii active; |
| --- | --- |

17.

recunoaște cu toate acestea că comunicarea poate constitui un punct de cotitură, ea considerând politica socială mai degrabă o investiție în societate decât un cost apărut ca urmare a disfuncționalității pieței. Conceperea politicii sociale din această perspectivă poate determina o deplasare a acesteia de la măsurile corective la cele preventive, probleme ca excluziunea socială urmând așadar a fi rezolvate înainte să capete amploare, iar apariția situației de dependență fiind întârziată cât mai mult, prin promovarea autonomiei personale și a îmbătrânirii active;

| 18. | salută recunoașterea de către Consiliul European din 27 și 28 iunie 2013 a necesității de consolidare a dimensiunii sociale a UEM. Provocarea constă în a dota UE cu instrumente de susținere a potențialului tuturor statelor membre, în vederea unei convergențe economice și a unui progres social real, în loc să se mizeze pe mecanismele de devalorizare interne doar pentru a se face față șocurilor asimetrice. Prin urmare, așteaptă cu interes comunicarea Comisiei privind dimensiunea socială a UEM, care urmează să apară la începutul lunii octombrie 2013; |
| --- | --- |

18.

salută recunoașterea de către Consiliul European din 27 și 28 iunie 2013 a necesității de consolidare a dimensiunii sociale a UEM. Provocarea constă în a dota UE cu instrumente de susținere a potențialului tuturor statelor membre, în vederea unei convergențe economice și a unui progres social real, în loc să se mizeze pe mecanismele de devalorizare interne doar pentru a se face față șocurilor asimetrice. Prin urmare, așteaptă cu interes comunicarea Comisiei privind dimensiunea socială a UEM, care urmează să apară la începutul lunii octombrie 2013;

| 19. | consideră că dimensiunea socială a UEM ar putea să se întemeieze, după cum sugerează și Parlamentul European (1), pe un „Pact pentru investițiile sociale”, bazat pe modelul Pactului euro plus. Acesta ar putea stabili ținte pentru efectuarea de investiții sociale de către statele membre, în vederea îndeplinirii obiectivelor Strategiei Europa 2020 în materie de ocupare a forței de muncă, a celor sociale și a celor privind educația; Pactul referitor la investițiile sociale ar trebui completat cu introducerea unui grafic de realizări în domeniul politicii sociale și de ocupare a forței de muncă, în conformitate cu prevederile articolului 148 TFUE și sub responsabilitatea Consiliului EPSCO, pentru a detecta dezechilibrele sociale și în materie de ocupare a forței de muncă ce riscă să pună în pericol stabilitatea Uniunii Economice și Monetare; |
| --- | --- |

19.

consideră că dimensiunea socială a UEM ar putea să se întemeieze, după cum sugerează și Parlamentul European (1), pe un „Pact pentru investițiile sociale”, bazat pe modelul Pactului euro plus. Acesta ar putea stabili ținte pentru efectuarea de investiții sociale de către statele membre, în vederea îndeplinirii obiectivelor Strategiei Europa 2020 în materie de ocupare a forței de muncă, a celor sociale și a celor privind educația; Pactul referitor la investițiile sociale ar trebui completat cu introducerea unui grafic de realizări în domeniul politicii sociale și de ocupare a forței de muncă, în conformitate cu prevederile articolului 148 TFUE și sub responsabilitatea Consiliului EPSCO, pentru a detecta dezechilibrele sociale și în materie de ocupare a forței de muncă ce riscă să pună în pericol stabilitatea Uniunii Economice și Monetare;

| 20. | încurajează Comisia Europeană să studieze în detaliu posibilitatea instituirii unui sistem de ajutor de șomaj al Uniunii Europene, care să funcționeze eventual ca un stabilizator automat la nivelul UEM; |
| --- | --- |

20.

încurajează Comisia Europeană să studieze în detaliu posibilitatea instituirii unui sistem de ajutor de șomaj al Uniunii Europene, care să funcționeze eventual ca un stabilizator automat la nivelul UEM;

| 21. | salută faptul că în concluziile Consiliului European (2) se subliniază că „posibilitățile oferite de cadrul bugetar actual al UE, de a ajunge la un echilibru între nevoile de investiții publice productive și obiectivele disciplinei bugetare” ar trebui „exploatate” în mai mare măsură în componenta preventivă a Pactului pentru stabilitate și creștere. Se așteaptă, prin urmare, ca Comisia să se ocupe mai în detaliu de chestiunea calității cheltuielilor publice, printre altele luând în considerare, la calcularea deficitului bugetar, o separare a investițiilor de cheltuielile curente, astfel încât investițiile publice cu beneficii nete pe termen lung să nu poată fi stânjenite; |
| --- | --- |

21.

salută faptul că în concluziile Consiliului European (2) se subliniază că „posibilitățile oferite de cadrul bugetar actual al UE, de a ajunge la un echilibru între nevoile de investiții publice productive și obiectivele disciplinei bugetare” ar trebui „exploatate” în mai mare măsură în componenta preventivă a Pactului pentru stabilitate și creștere. Se așteaptă, prin urmare, ca Comisia să se ocupe mai în detaliu de chestiunea calității cheltuielilor publice, printre altele luând în considerare, la calcularea deficitului bugetar, o separare a investițiilor de cheltuielile curente, astfel încât investițiile publice cu beneficii nete pe termen lung să nu poată fi stânjenite;

Recomandări

| 22. | insistă asupra necesității ca educația (atât formală, cât și informală) să ocupe un loc central în Pachetul privind investițiile sociale. Inegalitățile în ceea ce privește accesul la educație – mai ales la educația de înaltă calitate, care îi pregătește pe tineri în vederea fructificării oportunităților de angajare într-o societate informațională favorabilă incluziunii și îi ajută să devină cetățeni activi ai unor societăți complexe și democratice – reprezintă un obstacol major în calea reducerii sărăciei și intensificării creșterii economice. Statele membre trebuie să își demonstreze angajamentul de a investi în educația, învățarea de-a lungul vieții și formarea tuturor cetățenilor, cu accent pe educația copiilor preșcolari, pe accesul la educația terțiară și pe cooperarea dintre întreprinderi și școli, pe formarea la locul de muncă și pe pregătirea specială în sectoarele care duc lipsă de forță de muncă (cum ar fi sectorul medical, cel al tehnologiilor curate și TIC), precum și pe reducerea ratei abandonului școlar; |
| --- | --- |

22.

insistă asupra necesității ca educația (atât formală, cât și informală) să ocupe un loc central în Pachetul privind investițiile sociale. Inegalitățile în ceea ce privește accesul la educație – mai ales la educația de înaltă calitate, care îi pregătește pe tineri în vederea fructificării oportunităților de angajare într-o societate informațională favorabilă incluziunii și îi ajută să devină cetățeni activi ai unor societăți complexe și democratice – reprezintă un obstacol major în calea reducerii sărăciei și intensificării creșterii economice. Statele membre trebuie să își demonstreze angajamentul de a investi în educația, învățarea de-a lungul vieții și formarea tuturor cetățenilor, cu accent pe educația copiilor preșcolari, pe accesul la educația terțiară și pe cooperarea dintre întreprinderi și școli, pe formarea la locul de muncă și pe pregătirea specială în sectoarele care duc lipsă de forță de muncă (cum ar fi sectorul medical, cel al tehnologiilor curate și TIC), precum și pe reducerea ratei abandonului școlar;

| 23. | salută accentul pus de Comisie pe educație și formare și este de părere că, în acest sens, ar trebui acordată mai multă atenție formării profesionale și calității acesteia, prin aplicarea de măsuri concrete, atât în faza de consiliere, cât și în cea de formare și învățare. Economia UE are nevoie de mai mulți meșteșugari, ingineri și tehnicieni, ca să poată concura într-o lume globalizată. Din păcate, din ce în ce mai puține persoane din Uniune sunt interesate de formarea profesională, deși aceasta oferă mari posibilități de rezolvare a problemei șomajului și de dezvoltare durabilă; |
| --- | --- |

23.

salută accentul pus de Comisie pe educație și formare și este de părere că, în acest sens, ar trebui acordată mai multă atenție formării profesionale și calității acesteia, prin aplicarea de măsuri concrete, atât în faza de consiliere, cât și în cea de formare și învățare. Economia UE are nevoie de mai mulți meșteșugari, ingineri și tehnicieni, ca să poată concura într-o lume globalizată. Din păcate, din ce în ce mai puține persoane din Uniune sunt interesate de formarea profesională, deși aceasta oferă mari posibilități de rezolvare a problemei șomajului și de dezvoltare durabilă;

| 24. | reafirmă că formarea profesională continuă și permanentă trebuie apreciată așa cum se cuvine. Uniunea Europeană trebuie să prevadă un număr suficient de măsuri pe termen lung și să aloce destule resurse din Fondul social European (FSE) în vederea îmbunătățirii nivelului formării profesionale; |
| --- | --- |

24.

reafirmă că formarea profesională continuă și permanentă trebuie apreciată așa cum se cuvine. Uniunea Europeană trebuie să prevadă un număr suficient de măsuri pe termen lung și să aloce destule resurse din Fondul social European (FSE) în vederea îmbunătățirii nivelului formării profesionale;

| 25. | subliniază că, pe lângă accentul deosebit pus pe aspectul ofertei în ceea ce privește capacitatea de inserție profesională, trebuie acordată mai multă atenție cererii de pe piața forței de muncă. Este o realitate faptul că șomerii sunt în majoritate persoane cu un nivel scăzut de calificare și că posturile vacante necesită competențe ridicate. În această perioadă de criză, este nevoie de completarea măsurilor din zona cererii cu instrumente din zona ofertei, care să nu constea doar în dereglementarea piețelor forței de muncă, reducerea costului muncii și încurajarea șomerilor să accepte slujbe prost plătite. Competențele persoanelor cu un nivel scăzut de calificare și ale șomerilor trebuie îmbunătățite prin înzestrarea acestora cu capacitățile de învățare necesare; |
| --- | --- |

25.

subliniază că, pe lângă accentul deosebit pus pe aspectul ofertei în ceea ce privește capacitatea de inserție profesională, trebuie acordată mai multă atenție cererii de pe piața forței de muncă. Este o realitate faptul că șomerii sunt în majoritate persoane cu un nivel scăzut de calificare și că posturile vacante necesită competențe ridicate. În această perioadă de criză, este nevoie de completarea măsurilor din zona cererii cu instrumente din zona ofertei, care să nu constea doar în dereglementarea piețelor forței de muncă, reducerea costului muncii și încurajarea șomerilor să accepte slujbe prost plătite. Competențele persoanelor cu un nivel scăzut de calificare și ale șomerilor trebuie îmbunătățite prin înzestrarea acestora cu capacitățile de învățare necesare;

| 26. | îndeamnă stăruitor Comisia, statele membre și autoritățile locale și regionale să încurajeze o mai bună anticipare a viitoarelor cerințe în materie de competențe, să urmărească o mai mare corespondență între acestea și cerințele de pe piața muncii și să elimine discrepanțele dintre mediul educațional și cel profesional, mai ales în segmentele cele mai joase ale pieței forței de muncă, în care participarea lucrătorilor trebuie încurajată în mod flexibil și nebirocratic. De exemplu, în Țările de Jos, guvernul, întreprinderile și instituțiile de învățământ au semnat Pactul pentru tehnologie, care își propune să îmbunătățească relația dintre domeniul educației și piața muncii din sectorul tehnologic, reducând astfel penuria de personal cu pregătire tehnică. Pactul a fost agreat la nivel național, dar constă în principal din acțiuni care trebuie desfășurate în cadrul unei abordări regionale și sectoriale, cu utilizarea structurilor deja existente, ca de exemplu diversele centre locale de expertiză (kenniswerkplaatsen), axate pe dezvoltarea talentelor, sporirea atractivității zonelor urbane și protejarea sănătății publice în Rotterdam; |
| --- | --- |

26.

îndeamnă stăruitor Comisia, statele membre și autoritățile locale și regionale să încurajeze o mai bună anticipare a viitoarelor cerințe în materie de competențe, să urmărească o mai mare corespondență între acestea și cerințele de pe piața muncii și să elimine discrepanțele dintre mediul educațional și cel profesional, mai ales în segmentele cele mai joase ale pieței forței de muncă, în care participarea lucrătorilor trebuie încurajată în mod flexibil și nebirocratic. De exemplu, în Țările de Jos, guvernul, întreprinderile și instituțiile de învățământ au semnat Pactul pentru tehnologie, care își propune să îmbunătățească relația dintre domeniul educației și piața muncii din sectorul tehnologic, reducând astfel penuria de personal cu pregătire tehnică. Pactul a fost agreat la nivel național, dar constă în principal din acțiuni care trebuie desfășurate în cadrul unei abordări regionale și sectoriale, cu utilizarea structurilor deja existente, ca de exemplu diversele centre locale de expertiză (kenniswerkplaatsen), axate pe dezvoltarea talentelor, sporirea atractivității zonelor urbane și protejarea sănătății publice în Rotterdam;

| 27. | subliniază că potențialul forței de muncă trebuie exploatat la maximum. În cazul persoanelor aflate într-o poziție marginală pe piața forței de muncă, pot fi introduse măsuri de sprijinire, care țin de competența administrațiilor naționale și/sau teritoriale; |
| --- | --- |

27.

subliniază că potențialul forței de muncă trebuie exploatat la maximum. În cazul persoanelor aflate într-o poziție marginală pe piața forței de muncă, pot fi introduse măsuri de sprijinire, care țin de competența administrațiilor naționale și/sau teritoriale;

| 28. | recomandă ca celor trei piloni (sprijin pentru un venit adecvat, integrare activă și servicii de calitate) luați în considerare în demersul Comisiei de îmbunătățire a incluziunii active a persoanelor celor mai îndepărtate de piața forței de muncă să li se adauge participarea (socială). Participarea și incluziunea socială trebuie să fie soluțiile de realizare a ambițiilor noastre sociale și de dezvoltare a sistemelor noastre de asistență socială și de menținere a robusteții lor. Cetățenilor ar trebui să li se permită să își valorifice pe deplin potențialul și să își utilizeze și să își dezvolte în continuare la maximum gama de competențe, obiectivul fiind autonomia economică; |
| --- | --- |

28.

recomandă ca celor trei piloni (sprijin pentru un venit adecvat, integrare activă și servicii de calitate) luați în considerare în demersul Comisiei de îmbunătățire a incluziunii active a persoanelor celor mai îndepărtate de piața forței de muncă să li se adauge participarea (socială). Participarea și incluziunea socială trebuie să fie soluțiile de realizare a ambițiilor noastre sociale și de dezvoltare a sistemelor noastre de asistență socială și de menținere a robusteții lor. Cetățenilor ar trebui să li se permită să își valorifice pe deplin potențialul și să își utilizeze și să își dezvolte în continuare la maximum gama de competențe, obiectivul fiind autonomia economică;

| 29. | ar dori mai multe clarificări în privința condiționalității, în ceea ce privește accesul la prestațiile sociale. Condiționalitatea poate fi considerată acceptabilă în cazul existenței unui sistem de transferuri sociale, care să le ofere cetățenilor atât sprijin, cât și stimulente în vederea reinserției profesionale sau a reluării studiilor sau formării; |
| --- | --- |

29.

ar dori mai multe clarificări în privința condiționalității, în ceea ce privește accesul la prestațiile sociale. Condiționalitatea poate fi considerată acceptabilă în cazul existenței unui sistem de transferuri sociale, care să le ofere cetățenilor atât sprijin, cât și stimulente în vederea reinserției profesionale sau a reluării studiilor sau formării;

| 30. | salută, având în vedere că se estimează că circa 56 de milioane de persoane de peste 15 ani din UE nu au un cont în bancă, propunerea Comisiei de a acorda fiecărui individ din Uniunea Europeană dreptul la un cont bancar de bază; |
| --- | --- |

30.

salută, având în vedere că se estimează că circa 56 de milioane de persoane de peste 15 ani din UE nu au un cont în bancă, propunerea Comisiei de a acorda fiecărui individ din Uniunea Europeană dreptul la un cont bancar de bază;

| 31. | salută intenția Comisiei de a lua în considerare utilizarea de noi instrumente financiare, mai ales a profitului social al investițiilor și a obligațiunilor cu impact social, pentru a spori efectul de pârghie al investițiilor sociale și solicită Comisiei să prezinte propuneri mai amănunțite în acest sens, introducând în normele UE privind achizițiile publice obligația de a asigura profitul social al investițiilor. În acest context, sprijină propunerea de introducere a unui cont de economii UE, care ar putea contribui, printr-o finanțare complementară, la realizarea obiectivelor Strategiei Europa 2020 în materie de ocupare a forței de muncă și creștere economică, la nivel local și regional; |
| --- | --- |

31.

salută intenția Comisiei de a lua în considerare utilizarea de noi instrumente financiare, mai ales a profitului social al investițiilor și a obligațiunilor cu impact social, pentru a spori efectul de pârghie al investițiilor sociale și solicită Comisiei să prezinte propuneri mai amănunțite în acest sens, introducând în normele UE privind achizițiile publice obligația de a asigura profitul social al investițiilor. În acest context, sprijină propunerea de introducere a unui cont de economii UE, care ar putea contribui, printr-o finanțare complementară, la realizarea obiectivelor Strategiei Europa 2020 în materie de ocupare a forței de muncă și creștere economică, la nivel local și regional;

| 32. | subliniază că statele membre, regiunile și colectivitățile locale ar trebui să profite de diversitatea cetățenilor lor. O cultură a incluziunii, în care, mulțumită diversității, fiecare se simte liber să-și afirme unicitatea și să intre în contact cu ceilalți reprezintă o premisă a inovării; |
| --- | --- |

32.

subliniază că statele membre, regiunile și colectivitățile locale ar trebui să profite de diversitatea cetățenilor lor. O cultură a incluziunii, în care, mulțumită diversității, fiecare se simte liber să-și afirme unicitatea și să intre în contact cu ceilalți reprezintă o premisă a inovării;

| 33. | remarcă faptul că multe orașe și autorități regionale sunt deja pe cale să elaboreze și să pună în practică programe de succes, pentru a rezolva problemele menționate în Pachetul privind investițiile sociale. Printre exemple se numără ghișeele unice (birourile pentru tineret), centrele regionale pentru tineret și familie, construirea de locuințe și strategiile de prevenire a fenomenului lipsei de adăpost, strategiile care vizează profitul social al investițiilor, obligațiunile cu impact social, centrele de promovare a talentelor, cartierele adaptate nevoilor copiilor și angajarea deplină. Prin urmare, ar trebui promovate schimburile de bune practici între autoritățile locale și regionale. Parteneriatele și colaborările dintre autoritățile locale le permit acestora să beneficieze de o rezervă mai mare de resurse și de experiență, promovând în același timp o amplă participare la dezvoltare, împreună cu partenerii din diverse sectoare. Toate aceste experiențe vor trebui luate în considerare la momentul creării băncii de cunoștințe propusă în Pachetul privind investițiile sociale și pentru sprijinirea schimburilor în cadrul Programului Uniunii Europene pentru schimbări sociale și inovare socială; |
| --- | --- |

33.

remarcă faptul că multe orașe și autorități regionale sunt deja pe cale să elaboreze și să pună în practică programe de succes, pentru a rezolva problemele menționate în Pachetul privind investițiile sociale. Printre exemple se numără ghișeele unice (birourile pentru tineret), centrele regionale pentru tineret și familie, construirea de locuințe și strategiile de prevenire a fenomenului lipsei de adăpost, strategiile care vizează profitul social al investițiilor, obligațiunile cu impact social, centrele de promovare a talentelor, cartierele adaptate nevoilor copiilor și angajarea deplină. Prin urmare, ar trebui promovate schimburile de bune practici între autoritățile locale și regionale. Parteneriatele și colaborările dintre autoritățile locale le permit acestora să beneficieze de o rezervă mai mare de resurse și de experiență, promovând în același timp o amplă participare la dezvoltare, împreună cu partenerii din diverse sectoare. Toate aceste experiențe vor trebui luate în considerare la momentul creării băncii de cunoștințe propusă în Pachetul privind investițiile sociale și pentru sprijinirea schimburilor în cadrul Programului Uniunii Europene pentru schimbări sociale și inovare socială;

| 34. | subliniază că, atât programul european privind integrarea (INTI), cât și FSE au finanțat programe de integrare. Din păcate, prea adesea, sursa de finanțare a limitat sfera de aplicare a serviciilor. Trebuie evidențiat că, având în vedere mobilitatea crescândă din UE, viitorul program bugetar va trebui să aloce fonduri sprijinirii cetățenilor mobili din UE, combinând prioritățile ambelor fonduri, și să creeze un program de finanțare pentru toți resortisanții, indiferent de naționalitate. Aceste noi bugete de finanțare ar putea folosi la înscrierea cetățenilor europeni în programe lingvistice și de orientare, în strânsă cooperare cu alte părți interesate, precum ONG-urile, și mai ales cu sectorul privat. Comisia va trebui să își utilizeze influența pentru a încuraja unele autorități locale și regionale din țările de origine a migranților să folosească FSE și Fondul european de dezvoltare regională (FEDER) în vederea efectuării de investiții masive în dezvoltarea socială și economică a cetățenilor din zonele respective; |
| --- | --- |

34.

subliniază că, atât programul european privind integrarea (INTI), cât și FSE au finanțat programe de integrare. Din păcate, prea adesea, sursa de finanțare a limitat sfera de aplicare a serviciilor. Trebuie evidențiat că, având în vedere mobilitatea crescândă din UE, viitorul program bugetar va trebui să aloce fonduri sprijinirii cetățenilor mobili din UE, combinând prioritățile ambelor fonduri, și să creeze un program de finanțare pentru toți resortisanții, indiferent de naționalitate. Aceste noi bugete de finanțare ar putea folosi la înscrierea cetățenilor europeni în programe lingvistice și de orientare, în strânsă cooperare cu alte părți interesate, precum ONG-urile, și mai ales cu sectorul privat. Comisia va trebui să își utilizeze influența pentru a încuraja unele autorități locale și regionale din țările de origine a migranților să folosească FSE și Fondul european de dezvoltare regională (FEDER) în vederea efectuării de investiții masive în dezvoltarea socială și economică a cetățenilor din zonele respective;

| 35. | observă că, deși migrația în interiorul statelor membre și între acestea a oferit cetățenilor o posibilitate de a combate criza economică, investițiile sociale mai ample și pe termen lung în regiuni și administrațiile locale, niveluri care sunt cel mai capabile să înțeleagă specificitățile locului și ale comunităților respective, pot răspunde crizei într-un mod mai durabil, astfel încât oamenii să nu mai fie siliți să își părăsească căminul, familia și comunitatea pentru a căuta de lucru în altă parte. De asemenea, capacitatea unei persoane de a migra într-un alt stat membru pentru a găsi oportunități de angajare, educaționale etc., poate fi afectată de competențele lingvistice insuficiente, impunându-se noi eforturi de consolidare a predării limbilor străine, ajutând astfel migrația pe termen scurt, în așteptarea unor soluții mai de perspectivă. În plus, acest lucru va face să evolueze incluziunea socială; |
| --- | --- |

35.

observă că, deși migrația în interiorul statelor membre și între acestea a oferit cetățenilor o posibilitate de a combate criza economică, investițiile sociale mai ample și pe termen lung în regiuni și administrațiile locale, niveluri care sunt cel mai capabile să înțeleagă specificitățile locului și ale comunităților respective, pot răspunde crizei într-un mod mai durabil, astfel încât oamenii să nu mai fie siliți să își părăsească căminul, familia și comunitatea pentru a căuta de lucru în altă parte. De asemenea, capacitatea unei persoane de a migra într-un alt stat membru pentru a găsi oportunități de angajare, educaționale etc., poate fi afectată de competențele lingvistice insuficiente, impunându-se noi eforturi de consolidare a predării limbilor străine, ajutând astfel migrația pe termen scurt, în așteptarea unor soluții mai de perspectivă. În plus, acest lucru va face să evolueze incluziunea socială;

| 36. | este de acord cu opinia Comisiei referitoare la impactul local al schimbărilor demografice și al îmbătrânirii populației, care determină apariția de noi cerințe în raport cu infrastructura socială și accesibilitatea spațiilor publice. Fenomenul în expansiune al sărăciei la o vârstă înaintată creează nevoia unor sisteme și servicii durabile de asistență socială, care să fie accesibile tuturor, inclusiv sub aspectul costurilor. Modelul asistențial trebuie depășit și înlocuit cu unul preventiv, care prelungește situația de autonomie funcțională și de integrare relațională a cetățenilor. Trebuie acordată o atenție specială promovării în rândul cetățenilor europeni a îmbătrânirii active și în condiții bune de sănătate, făcând tranziția de la abordarea instituțională la cea bazată pe comunitate; |
| --- | --- |

36.

este de acord cu opinia Comisiei referitoare la impactul local al schimbărilor demografice și al îmbătrânirii populației, care determină apariția de noi cerințe în raport cu infrastructura socială și accesibilitatea spațiilor publice. Fenomenul în expansiune al sărăciei la o vârstă înaintată creează nevoia unor sisteme și servicii durabile de asistență socială, care să fie accesibile tuturor, inclusiv sub aspectul costurilor. Modelul asistențial trebuie depășit și înlocuit cu unul preventiv, care prelungește situația de autonomie funcțională și de integrare relațională a cetățenilor. Trebuie acordată o atenție specială promovării în rândul cetățenilor europeni a îmbătrânirii active și în condiții bune de sănătate, făcând tranziția de la abordarea instituțională la cea bazată pe comunitate;

| 37. | regretă că documentul de lucru al serviciilor Comisiei intitulat „Îngrijirea pe termen lung în contextul îmbătrânirii populației” nu abordează temele sărăciei, excluziunii sociale și veniturilor decente ale persoanelor în vârstă, care ar putea duce la o nevoie sporită de îngrijiri pe termen lung. Totodată, CoR resimte absența unei analize mai profunde cu privire la modul în care fondurile structurale pot susține investițiile în îngrijiri pe termen lung; |
| --- | --- |

37.

regretă că documentul de lucru al serviciilor Comisiei intitulat „Îngrijirea pe termen lung în contextul îmbătrânirii populației” nu abordează temele sărăciei, excluziunii sociale și veniturilor decente ale persoanelor în vârstă, care ar putea duce la o nevoie sporită de îngrijiri pe termen lung. Totodată, CoR resimte absența unei analize mai profunde cu privire la modul în care fondurile structurale pot susține investițiile în îngrijiri pe termen lung;

| 38. | consideră că Pachetul privind investițiile sociale ar trebui să fie însoțit de o mai mare recunoaștere a rolului jucat de economia socială, având în vedere că, la nivelul UE, întreprinderile din economia socială reprezintă două milioane de întreprinderi (adică 10 % din totalul întreprinderilor europene) și oferă un loc de muncă plătit unui număr de peste 11 milioane de persoane (echivalentul a 6 % din totalul forței de muncă din UE). Ca atare, își reiterează apelul la adoptarea unui statut al societății mutuale europene, apel susținut în martie 2013 și de către Parlamentul European; |
| --- | --- |

38.

consideră că Pachetul privind investițiile sociale ar trebui să fie însoțit de o mai mare recunoaștere a rolului jucat de economia socială, având în vedere că, la nivelul UE, întreprinderile din economia socială reprezintă două milioane de întreprinderi (adică 10 % din totalul întreprinderilor europene) și oferă un loc de muncă plătit unui număr de peste 11 milioane de persoane (echivalentul a 6 % din totalul forței de muncă din UE). Ca atare, își reiterează apelul la adoptarea unui statut al societății mutuale europene, apel susținut în martie 2013 și de către Parlamentul European;

| 39. | subliniază importanța cooperării interprofesionale dintre sectorul asistenței medicale și cel al asistenței sociale, precum și dintre rețelele formale și informale din comunitate. Este nevoie de informare în privința diverselor tipuri de asistență de proximitate și a rolului complementar al voluntarilor, profesioniștilor și locuitorilor din zonă în acordarea de sprijin. Profesioniștii ar trebui să se integreze mai mult în comunitatea locală, în care rolul lor de facilitare și de sporire a cooperării poate consolida și media sprijinul de proximitate și activitățile voluntare. Această nouă abordare a guvernanței, care s-a dovedit un succes în anumite orașe europene, ar trebui susținută prin instrumente la nivel european, în vederea diseminării bunelor practici peste tot în Europa. Ea pare a fi o metodă care se pretează la instituirea de sisteme în care converg atât informațiile privind cetățenii (antecedentele sociale și medicale), cât și cele privind accesul la resursele și serviciile disponibile (catalog sau portofoliu de servicii și resurse ori tehnologii inovatoare aplicabile, precum sistemele de teleasistență avansată, monitorizare la distanță etc.); |
| --- | --- |

39.

subliniază importanța cooperării interprofesionale dintre sectorul asistenței medicale și cel al asistenței sociale, precum și dintre rețelele formale și informale din comunitate. Este nevoie de informare în privința diverselor tipuri de asistență de proximitate și a rolului complementar al voluntarilor, profesioniștilor și locuitorilor din zonă în acordarea de sprijin. Profesioniștii ar trebui să se integreze mai mult în comunitatea locală, în care rolul lor de facilitare și de sporire a cooperării poate consolida și media sprijinul de proximitate și activitățile voluntare. Această nouă abordare a guvernanței, care s-a dovedit un succes în anumite orașe europene, ar trebui susținută prin instrumente la nivel european, în vederea diseminării bunelor practici peste tot în Europa. Ea pare a fi o metodă care se pretează la instituirea de sisteme în care converg atât informațiile privind cetățenii (antecedentele sociale și medicale), cât și cele privind accesul la resursele și serviciile disponibile (catalog sau portofoliu de servicii și resurse ori tehnologii inovatoare aplicabile, precum sistemele de teleasistență avansată, monitorizare la distanță etc.);

| 40. | solicită UE să ia în considerare, de comun acord cu statele membre, posibilitatea de a pune la punct un cadru european în domeniul locuințelor sociale, așa cum au solicitat CoR, în avizul său din octombrie 2011, și Parlamentul European, în rezoluția sa din 11 iunie 2013. Chiar dacă domeniul locuințelor sociale nu este în mod explicit de competența UE, multe politici UE (politica în domeniul concurenței, piața internă, fondurile structurale, politica de eficiență energetică, normele în domeniul mediului...) au impact direct asupra domeniului locuințelor sociale. De aceea, este necesar un cadru de coordonare, în vederea asigurării respectării drepturilor fundamentale și a conformității politicilor UE care prezintă aspecte locative. În acest context, CoR reamintește că, în conformitate cu Tratatul UE, autoritățile publice au competența de a hotărî modul de repartizare a locuințelor sociale și care familii sunt îndreptățite la acestea; CoR consideră, de asemenea, că locuințele sociale sunt esențiale pentru asigurarea coeziunii și că, pentru a promova mixitatea socială, ele nu trebuie să îi vizeze exclusiv pe cei dezavantajați; |
| --- | --- |

40.

solicită UE să ia în considerare, de comun acord cu statele membre, posibilitatea de a pune la punct un cadru european în domeniul locuințelor sociale, așa cum au solicitat CoR, în avizul său din octombrie 2011, și Parlamentul European, în rezoluția sa din 11 iunie 2013. Chiar dacă domeniul locuințelor sociale nu este în mod explicit de competența UE, multe politici UE (politica în domeniul concurenței, piața internă, fondurile structurale, politica de eficiență energetică, normele în domeniul mediului...) au impact direct asupra domeniului locuințelor sociale. De aceea, este necesar un cadru de coordonare, în vederea asigurării respectării drepturilor fundamentale și a conformității politicilor UE care prezintă aspecte locative. În acest context, CoR reamintește că, în conformitate cu Tratatul UE, autoritățile publice au competența de a hotărî modul de repartizare a locuințelor sociale și care familii sunt îndreptățite la acestea; CoR consideră, de asemenea, că locuințele sociale sunt esențiale pentru asigurarea coeziunii și că, pentru a promova mixitatea socială, ele nu trebuie să îi vizeze exclusiv pe cei dezavantajați;

| 41. | reamintește statelor membre și Comisiei că cheltuielile în domeniul locuințelor sociale contribuie la satisfacerea nevoilor sociale urgente, constituind baza investițiilor sociale strategice; ele ajută și la crearea, în mod durabil, de locuri de muncă la nivel local care nu pot fi delocalizate, la stabilizarea economiei prin evitarea apariției bulelor imobiliare, la combaterea schimbărilor climatice și a sărăciei energetice; În plus, CoR subliniază și că locuințele sociale joacă un rol-cheie în rezolvarea problemei lipsei de adăpost și în punerea în practică a strategiilor de prevenire a acesteia și de construire de locuințe, solicitate de Comisie; |
| --- | --- |

41.

reamintește statelor membre și Comisiei că cheltuielile în domeniul locuințelor sociale contribuie la satisfacerea nevoilor sociale urgente, constituind baza investițiilor sociale strategice; ele ajută și la crearea, în mod durabil, de locuri de muncă la nivel local care nu pot fi delocalizate, la stabilizarea economiei prin evitarea apariției bulelor imobiliare, la combaterea schimbărilor climatice și a sărăciei energetice; În plus, CoR subliniază și că locuințele sociale joacă un rol-cheie în rezolvarea problemei lipsei de adăpost și în punerea în practică a strategiilor de prevenire a acesteia și de construire de locuințe, solicitate de Comisie;

| 42. | salută includerea problemei lipsei de adăpost în Pachetul privind investițiile sociale, ca prioritate, oarecum și apelul adresat statelor membre „să combată lipsa de adăpost prin strategii cuprinzătoare bazate pe prevenire, abordări care pun accentul pe construirea de locuințe și reexaminarea reglementărilor și a practicilor privind evacuarea, ținând cont de constatările principale care rezultă din îndrumările referitoare la combaterea lipsei de adăpost oferite în acest pachet”. În acest context, CoR solicită Comisiei să elaboreze un cadru european concret de sprijinire a părților interesate și mai ales a autorităților naționale, regionale și locale relevante, în vederea înregistrării de progrese pe calea eliminării problemei lipsei de adăpost, cu luarea în considerare a avizului din proprie inițiativă al Comitetului Regiunilor pe această temă; |
| --- | --- |

42.

salută includerea problemei lipsei de adăpost în Pachetul privind investițiile sociale, ca prioritate, oarecum și apelul adresat statelor membre „să combată lipsa de adăpost prin strategii cuprinzătoare bazate pe prevenire, abordări care pun accentul pe construirea de locuințe și reexaminarea reglementărilor și a practicilor privind evacuarea, ținând cont de constatările principale care rezultă din îndrumările referitoare la combaterea lipsei de adăpost oferite în acest pachet”. În acest context, CoR solicită Comisiei să elaboreze un cadru european concret de sprijinire a părților interesate și mai ales a autorităților naționale, regionale și locale relevante, în vederea înregistrării de progrese pe calea eliminării problemei lipsei de adăpost, cu luarea în considerare a avizului din proprie inițiativă al Comitetului Regiunilor pe această temă;

| 43. | subliniază că, pentru ca obiectivele noastre sociale să fie îndeplinite cu succes, trebuie să ne revizuim abordările, pentru a îmbunătăți calitatea rezultatelor în favoarea beneficiarilor și a asigura eficacitatea și eficiența. În lupta împotriva sărăciei și a excluziunii sociale este nevoie de inovare socială, aceasta trebuind să figureze în regulamentele privind fondurile structurale, dar și să aibă un rol fundamental în inițiativa „Orizont 2020” și să fie sprijinită efectiv prin Programul Uniunii Europene pentru schimbări sociale și inovare socială. În acest sens, inițiativele emblematice ale Strategiei Europa 2020, dar mai ales Platforma europeană de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale vor trebui să constituie contextul de referință, în vederea realizării mai rapide a obiectivelor prevăzute; |
| --- | --- |

43.

subliniază că, pentru ca obiectivele noastre sociale să fie îndeplinite cu succes, trebuie să ne revizuim abordările, pentru a îmbunătăți calitatea rezultatelor în favoarea beneficiarilor și a asigura eficacitatea și eficiența. În lupta împotriva sărăciei și a excluziunii sociale este nevoie de inovare socială, aceasta trebuind să figureze în regulamentele privind fondurile structurale, dar și să aibă un rol fundamental în inițiativa „Orizont 2020” și să fie sprijinită efectiv prin Programul Uniunii Europene pentru schimbări sociale și inovare socială. În acest sens, inițiativele emblematice ale Strategiei Europa 2020, dar mai ales Platforma europeană de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale vor trebui să constituie contextul de referință, în vederea realizării mai rapide a obiectivelor prevăzute;

| 44. | evidențiază faptul că societățile contemporane se bazează pe știință și tehnologie nu numai în scopul creșterii economice, ci și pentru progres și bunăstare socială. Însă interacțiunea dintre știință/cercetare și societate/cetățeni este adesea insuficientă, iar uneori inexistentă. Așadar, pe viitor, finanțarea cercetării europene va trebui să acorde atenție nu doar științelor tehnologice, ci și celor sociale și umaniste, în vederea dobândirii de competențe practice relevante și a efectuării de cercetări privind problemele și condițiile de viață din cartierele urbane și din zonele cu densitate scăzută a populației, precum și a diseminării acestor cunoștințe practice pertinente în rândul celor care sunt responsabili de politicile urbane și de amenajare a teritoriului. Se recomandă în special utilizarea unor scheme de cercetare evaluativă de ultimă generație, în vederea urmăririi constante a eficienței intervențiilor unor politici, a motivelor pentru care acestea funcționează, pentru care grupuri sociale și în ce condiții; Comitetul salută inițiativele Comisiei de sprijinire a inovării sociale și eforturile sub aspectul schimbului de informații privind experiențele de inovare; |
| --- | --- |

44.

evidențiază faptul că societățile contemporane se bazează pe știință și tehnologie nu numai în scopul creșterii economice, ci și pentru progres și bunăstare socială. Însă interacțiunea dintre știință/cercetare și societate/cetățeni este adesea insuficientă, iar uneori inexistentă. Așadar, pe viitor, finanțarea cercetării europene va trebui să acorde atenție nu doar științelor tehnologice, ci și celor sociale și umaniste, în vederea dobândirii de competențe practice relevante și a efectuării de cercetări privind problemele și condițiile de viață din cartierele urbane și din zonele cu densitate scăzută a populației, precum și a diseminării acestor cunoștințe practice pertinente în rândul celor care sunt responsabili de politicile urbane și de amenajare a teritoriului. Se recomandă în special utilizarea unor scheme de cercetare evaluativă de ultimă generație, în vederea urmăririi constante a eficienței intervențiilor unor politici, a motivelor pentru care acestea funcționează, pentru care grupuri sociale și în ce condiții; Comitetul salută inițiativele Comisiei de sprijinire a inovării sociale și eforturile sub aspectul schimbului de informații privind experiențele de inovare;

| 45. | atrage atenția că, începând cu 1989, politica regională a UE a promovat dezvoltarea urbană durabilă. Prin fondurile sale structurale, politica regională investește în proiecte care promovează buna guvernanță locală, asigură un mediu urban durabil, încurajează incluziunea socială și egalitatea, revitalizează zonele urbane și stimulează creșterea economică și crearea de locuri de muncă. Având în vedere proximitatea autorităților locale și regionale față de cetățenii lor și competențele lor de identificare a nevoilor și aspirațiilor locale, trebuie subliniat că actuala structură de finanțare trebuie să se adapteze mai bine cerințelor de la acest nivel, permițând orașelor și zonelor urbane să dea dovadă de o mai mare responsabilitate și să joace un rol mai însemnat în coordonarea abordărilor integrate la nivelul orașelor sau zonelor metropolitane. Coordonarea FSE și a FEDER trebuie îmbunătățită, în vederea sprijinirii coeziunii teritoriale și a abordărilor teritoriale integrate; |
| --- | --- |

45.

atrage atenția că, începând cu 1989, politica regională a UE a promovat dezvoltarea urbană durabilă. Prin fondurile sale structurale, politica regională investește în proiecte care promovează buna guvernanță locală, asigură un mediu urban durabil, încurajează incluziunea socială și egalitatea, revitalizează zonele urbane și stimulează creșterea economică și crearea de locuri de muncă. Având în vedere proximitatea autorităților locale și regionale față de cetățenii lor și competențele lor de identificare a nevoilor și aspirațiilor locale, trebuie subliniat că actuala structură de finanțare trebuie să se adapteze mai bine cerințelor de la acest nivel, permițând orașelor și zonelor urbane să dea dovadă de o mai mare responsabilitate și să joace un rol mai însemnat în coordonarea abordărilor integrate la nivelul orașelor sau zonelor metropolitane. Coordonarea FSE și a FEDER trebuie îmbunătățită, în vederea sprijinirii coeziunii teritoriale și a abordărilor teritoriale integrate;

| 46. | salută propunerea de a aloca cel puțin 20 % din FSE în fiecare stat membru pentru promovarea incluziunii sociale și combaterea sărăciei. CoR ar dori mai multe garanții în această privință, care să asigure gestionarea corectă a finanțării și direcționarea acesteia către cei mai nevoiași. Aceasta ar presupune mai degrabă alocarea de fonduri la nivel regional, decât la nivel central, în fiecare stat membru, pe baza unei set de factori cu ajutorul cărora s-ar determina situațiile în care este cea mai mare nevoie de măsuri de sprijinire (indicatorii de sărăcie, PIB-ul pe cap de locuitor, gradul de ocupare a forței de muncă, gradul de școlarizare, numărul de imigranți etc.); |
| --- | --- |

46.

salută propunerea de a aloca cel puțin 20 % din FSE în fiecare stat membru pentru promovarea incluziunii sociale și combaterea sărăciei. CoR ar dori mai multe garanții în această privință, care să asigure gestionarea corectă a finanțării și direcționarea acesteia către cei mai nevoiași. Aceasta ar presupune mai degrabă alocarea de fonduri la nivel regional, decât la nivel central, în fiecare stat membru, pe baza unei set de factori cu ajutorul cărora s-ar determina situațiile în care este cea mai mare nevoie de măsuri de sprijinire (indicatorii de sărăcie, PIB-ul pe cap de locuitor, gradul de ocupare a forței de muncă, gradul de școlarizare, numărul de imigranți etc.);

| 47. | solicită punerea în aplicare neîntârziată a Inițiativei privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor și subliniază necesitatea de a-i include în garanția pentru tineret pe cei în vârstă de până la 30 de ani. Subscrie la recomandarea Comisiei privind garanția pentru tineret, care are în vedere o intervenție timpurie în favoarea persoanelor ce riscă să nu urmeze niciun program educațional sau de formare și să nu fie încadrate profesional. Subliniază rolul esențial al autorităților locale și regionale în acest sens. Se arată foarte îngrijorat de posibilitatea ca fondurile alocate inițiativei pe tot parcursul următoarei perioade de programare (6 miliarde EUR) să fie insuficiente și face apel la o concentrare rapidă și puternică, în primii ani ai cadrului financiar multianual, a finanțării noii linii bugetare destinate inițiativei. Criteriile de eligibilitate NUTS II nu trebuie să se bazeze exclusiv pe procentul de 25 % al șomajului în rândul tinerilor, ci să ia în considerare și diferențele semnificative la nivel regional față de rata medie a acestui șomaj la nivel național; |
| --- | --- |

47.

solicită punerea în aplicare neîntârziată a Inițiativei privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor și subliniază necesitatea de a-i include în garanția pentru tineret pe cei în vârstă de până la 30 de ani. Subscrie la recomandarea Comisiei privind garanția pentru tineret, care are în vedere o intervenție timpurie în favoarea persoanelor ce riscă să nu urmeze niciun program educațional sau de formare și să nu fie încadrate profesional. Subliniază rolul esențial al autorităților locale și regionale în acest sens. Se arată foarte îngrijorat de posibilitatea ca fondurile alocate inițiativei pe tot parcursul următoarei perioade de programare (6 miliarde EUR) să fie insuficiente și face apel la o concentrare rapidă și puternică, în primii ani ai cadrului financiar multianual, a finanțării noii linii bugetare destinate inițiativei. Criteriile de eligibilitate NUTS II nu trebuie să se bazeze exclusiv pe procentul de 25 % al șomajului în rândul tinerilor, ci să ia în considerare și diferențele semnificative la nivel regional față de rata medie a acestui șomaj la nivel național;

| 48. | subliniază așadar că FSE trebuie să ia mai bine în considerare nevoile reale ale cetățenilor, oferind autorităților locale și regionale o mai mare flexibilitate în stabilirea de obiective la nivel local. Autoritățile locale și regionale ar trebui implicate în definirea priorităților FSE și în gestionarea fondurilor aferente. Sub aspect legislativ, regulamentul privind viitorul FSE ar trebui să rezerve autorităților locale și regionale un rol mai pregnant în guvernanța strategică a FSE. CoR solicită de asemenea ca autorităților de management ale FSE să le revină obligația de a demonstra că autoritățile locale și regionale au fost implicate în definirea priorităților programelor operaționale și, ulterior, în managementul strategic al FSE; |
| --- | --- |

48.

subliniază așadar că FSE trebuie să ia mai bine în considerare nevoile reale ale cetățenilor, oferind autorităților locale și regionale o mai mare flexibilitate în stabilirea de obiective la nivel local. Autoritățile locale și regionale ar trebui implicate în definirea priorităților FSE și în gestionarea fondurilor aferente. Sub aspect legislativ, regulamentul privind viitorul FSE ar trebui să rezerve autorităților locale și regionale un rol mai pregnant în guvernanța strategică a FSE. CoR solicită de asemenea ca autorităților de management ale FSE să le revină obligația de a demonstra că autoritățile locale și regionale au fost implicate în definirea priorităților programelor operaționale și, ulterior, în managementul strategic al FSE;

| 49. | consideră, mai concret (făcând trimitere la avizele sale anterioare privind politica urbană a UE și Summitul de la Copenhaga din 2012), că, referitor la programare și implementare, există o serie de opțiuni care ar spori implicarea practică a orașelor: programele operaționale cu o clară orientare urbană; participarea orașelor ca organisme intermediare și în comitetele directoare, comisiile de management și grupurile consultative ale FSE; parteneriatul dintre autoritățile de management ale FSE și orașe în ceea ce privește elaborarea și punerea în aplicare a programelor. Ar fi poate de preferat ca anumite orașe mari să aibă programe operaționale proprii; |
| --- | --- |

49.

consideră, mai concret (făcând trimitere la avizele sale anterioare privind politica urbană a UE și Summitul de la Copenhaga din 2012), că, referitor la programare și implementare, există o serie de opțiuni care ar spori implicarea practică a orașelor: programele operaționale cu o clară orientare urbană; participarea orașelor ca organisme intermediare și în comitetele directoare, comisiile de management și grupurile consultative ale FSE; parteneriatul dintre autoritățile de management ale FSE și orașe în ceea ce privește elaborarea și punerea în aplicare a programelor. Ar fi poate de preferat ca anumite orașe mari să aibă programe operaționale proprii;

| 50. | solicită ca FSE să promoveze modele inovatoare de servicii și ca noul cadru legal să faciliteze și să finanțeze dezvoltarea de servicii pentru comunitatea locală, pentru a susține politicile pieței forței de muncă; |
| --- | --- |

50.

solicită ca FSE să promoveze modele inovatoare de servicii și ca noul cadru legal să faciliteze și să finanțeze dezvoltarea de servicii pentru comunitatea locală, pentru a susține politicile pieței forței de muncă;

| 51. | remarcă faptul că bugetul politicii agricole comune (PAC) este de cinci ori mai mare decât bugetul FSE. Acest lucru are fără îndoială legătură cu faptul că PAC este exclusiv o politică comună a UE, finanțarea politicii sociale depinzând, în schimb, în foarte mare măsură, de bugetele naționale și subnaționale. Cu toate acestea, dezechilibrul poate fi interpretat de cetățeni și ca o reflectare a importanței scăzute acordate politicii sociale a UE. Prin urmare, CoR insistă asupra necesității ca, odată cu repunerea accentului pe politicile sociale ale UE, resursele FSE să crească; |
| --- | --- |

51.

remarcă faptul că bugetul politicii agricole comune (PAC) este de cinci ori mai mare decât bugetul FSE. Acest lucru are fără îndoială legătură cu faptul că PAC este exclusiv o politică comună a UE, finanțarea politicii sociale depinzând, în schimb, în foarte mare măsură, de bugetele naționale și subnaționale. Cu toate acestea, dezechilibrul poate fi interpretat de cetățeni și ca o reflectare a importanței scăzute acordate politicii sociale a UE. Prin urmare, CoR insistă asupra necesității ca, odată cu repunerea accentului pe politicile sociale ale UE, resursele FSE să crească;

| 52. | salută abordarea Comisiei Europene pentru noua perioadă de programare a fondurilor structurale, bazată pe investiția teritorială integrată, care vizează consolidarea dezvoltării sociale, economice și fizice. Având în vedere importanța esențială a orașelor pentru coeziunea socială, economică și teritorială, sprijinul UE trebuie să fie mult mai mare decât cota minimă propusă, de 5 %; |
| --- | --- |

52.

salută abordarea Comisiei Europene pentru noua perioadă de programare a fondurilor structurale, bazată pe investiția teritorială integrată, care vizează consolidarea dezvoltării sociale, economice și fizice. Având în vedere importanța esențială a orașelor pentru coeziunea socială, economică și teritorială, sprijinul UE trebuie să fie mult mai mare decât cota minimă propusă, de 5 %;

| 53. | face observația că reglementările stricte ale UE în domeniile achizițiilor publice și ajutoarelor de stat trebuie aliniate mai bine la politicile sociale, astfel încât acestea din urmă să poată fi concepute și aplicate mai eficient; pentru ca această aliniere să se producă, CoR solicită Comisiei Europene să prezinte o propunere de îmbunătățire a calității și accesibilității serviciilor sociale de interes general, pe baza articolului 14 din TFUE; |
| --- | --- |

53.

face observația că reglementările stricte ale UE în domeniile achizițiilor publice și ajutoarelor de stat trebuie aliniate mai bine la politicile sociale, astfel încât acestea din urmă să poată fi concepute și aplicate mai eficient; pentru ca această aliniere să se producă, CoR solicită Comisiei Europene să prezinte o propunere de îmbunătățire a calității și accesibilității serviciilor sociale de interes general, pe baza articolului 14 din TFUE;

| 54. | recomandă transpunerea în practică a documentului în strânsă sinergie cu celelalte documente de lucru ale serviciilor Comisiei, pentru a se asigura o implementare coerentă și mai eficientă. CoR încurajează Comisia să adopte o abordare holistică în acest sens și să implice direct autoritățile locale și regionale în proces; |
| --- | --- |

54.

recomandă transpunerea în practică a documentului în strânsă sinergie cu celelalte documente de lucru ale serviciilor Comisiei, pentru a se asigura o implementare coerentă și mai eficientă. CoR încurajează Comisia să adopte o abordare holistică în acest sens și să implice direct autoritățile locale și regionale în proces;

| 55. | solicită Comisiei să conceapă un plan concret de punere în aplicare a Pachetului privind investițiile sociale. Acesta ar trebui să prevadă mecanisme de monitorizare, coordonare, schimburi transnaționale și învățare reciprocă în ceea ce privește anumite priorități tematice, cum ar fi șomajul în rândul tinerilor, educația, lipsa de adăpost, sărăcia infantilă și asistența pentru persoane cu handicap sau în situație de dependență. În contextul semestrului european, autoritățile locale și regionale ar trebui consultate cu privire la elaborarea analizelor anuale ale creșterii și ar trebui să joace un rol mai important în monitorizarea progreselor înregistrate. Statele membre ar trebui îndemnate să sporească gradul de consultare, informare și implicare a autorităților locale și regionale în procesul decizional, având în vedere că multe dintre investițiile sociale țin de competențele fundamentale ale acestor autorități. |
| --- | --- |

55.

solicită Comisiei să conceapă un plan concret de punere în aplicare a Pachetului privind investițiile sociale. Acesta ar trebui să prevadă mecanisme de monitorizare, coordonare, schimburi transnaționale și învățare reciprocă în ceea ce privește anumite priorități tematice, cum ar fi șomajul în rândul tinerilor, educația, lipsa de adăpost, sărăcia infantilă și asistența pentru persoane cu handicap sau în situație de dependență. În contextul semestrului european, autoritățile locale și regionale ar trebui consultate cu privire la elaborarea analizelor anuale ale creșterii și ar trebui să joace un rol mai important în monitorizarea progreselor înregistrate. Statele membre ar trebui îndemnate să sporească gradul de consultare, informare și implicare a autorităților locale și regionale în procesul decizional, având în vedere că multe dintre investițiile sociale țin de competențele fundamentale ale acestor autorități.

Bruxelles, 9 octombrie 2013

Președintele Comitetului Regiunilor

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  Rezoluția din 20 noiembrie 2012 privind Pactul referitor la investițiile sociale ca răspuns la criză.

1

(2)  Concluziile Consiliului European, 13-14 decembrie 2012, I. Politica economică pct.2.

2

---

| 5.12.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 356/68 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 356/68

---

Aviz — Planul de acțiune „Antreprenoriat 2020”

2013/C 356/12

COMITETUL REGIUNILOR

| — | recunoscând valoarea Planului de acțiune, subliniază importanța unei acțiuni coordonate a autorităților de la nivel supranațional, național și în special local și regional pentru punerea în aplicare cu succes a obiectivelor acestui plan; |
| --- | --- |

—

recunoscând valoarea Planului de acțiune, subliniază importanța unei acțiuni coordonate a autorităților de la nivel supranațional, național și în special local și regional pentru punerea în aplicare cu succes a obiectivelor acestui plan;

| — | subliniază că este crucială implicarea autorităților locale și regionale și a părților interesate în punerea în aplicare a Planului de acțiune, întrucât, pe de o parte, autoritățile locale și regionale sunt nivelul de guvernanță cel mai apropiat de IMM-uri și de prestatorii de servicii de asistență pentru întreprinderi, și, pe de altă parte, întrucât IMM-urile, în marea lor majoritate, sunt integrate și active pe piețele locale și regionale; |
| --- | --- |

—

subliniază că este crucială implicarea autorităților locale și regionale și a părților interesate în punerea în aplicare a Planului de acțiune, întrucât, pe de o parte, autoritățile locale și regionale sunt nivelul de guvernanță cel mai apropiat de IMM-uri și de prestatorii de servicii de asistență pentru întreprinderi, și, pe de altă parte, întrucât IMM-urile, în marea lor majoritate, sunt integrate și active pe piețele locale și regionale;

| — | subliniază că premiul „Regiunea europeană întreprinzătoare” (REI), acordat de Comitetul Regiunilor începând din 2010, poate servi drept criteriu de referință european pentru dezvoltarea și punerea în aplicare a unor politici favorabile spiritului antreprenorial, precum și pentru elaborarea de măsuri adaptate de sprijinire a IMM-urilor și de strategii orientate spre viitor; |
| --- | --- |

—

subliniază că premiul „Regiunea europeană întreprinzătoare” (REI), acordat de Comitetul Regiunilor începând din 2010, poate servi drept criteriu de referință european pentru dezvoltarea și punerea în aplicare a unor politici favorabile spiritului antreprenorial, precum și pentru elaborarea de măsuri adaptate de sprijinire a IMM-urilor și de strategii orientate spre viitor;

| — | subliniază că ar trebui să se acorde un rol mai important activității independente și dezvoltării întreprinderilor, elemente ce ar trebui considerate o alternativă realistă și bine-venită; subliniază că este important să se promoveze în continuare spiritul antreprenorial în domeniul social, ca o alternativă valoroasă la modalitățile tradiționale de a desfășura activități antreprenoriale, indiferent că au scop lucrativ sau nu; |
| --- | --- |

—

subliniază că ar trebui să se acorde un rol mai important activității independente și dezvoltării întreprinderilor, elemente ce ar trebui considerate o alternativă realistă și bine-venită; subliniază că este important să se promoveze în continuare spiritul antreprenorial în domeniul social, ca o alternativă valoroasă la modalitățile tradiționale de a desfășura activități antreprenoriale, indiferent că au scop lucrativ sau nu;

| — | subliniază că Europa ar trebui să le prezinte tinerilor antreprenoriatul ca fiind un parcurs profesional viabil și promițător, relansând astfel spiritul antreprenorial; subliniază că autoritățile locale și regionale au un mandat de a promova învățământul, integrând totodată dimensiunea antreprenorială. |
| --- | --- |

—

subliniază că Europa ar trebui să le prezinte tinerilor antreprenoriatul ca fiind un parcurs profesional viabil și promițător, relansând astfel spiritul antreprenorial; subliniază că autoritățile locale și regionale au un mandat de a promova învățământul, integrând totodată dimensiunea antreprenorială.

| Raportor | dl Paweł ADAMOWICZ (PL-PPE), președintele Consiliului local al orașului Gdańsk |
| --- | --- |
| Document de referință | Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Planul de acțiune „Antreprenoriat 2020” – Relansarea spiritului de întreprindere în Europa
  COM(2012) 795 final |

Raportor

dl Paweł ADAMOWICZ (PL-PPE), președintele Consiliului local al orașului Gdańsk

Document de referință

Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Planul de acțiune „Antreprenoriat 2020” – Relansarea spiritului de întreprindere în Europa

COM(2012) 795 final

I.   RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL REGIUNILOR

| 1. | salută Comunicarea Comisiei privind planul de acțiune „Antreprenoriat 2020”, care își propune să promoveze o cultură a antreprenoriatului în Europa, să asigure îmbunătățirea accesului la finanțare, servicii de înaltă calitate de asistență pentru întreprinderi, dezvoltarea modelelor de urmat și implicarea unor grupuri specifice; |
| --- | --- |

1.

salută Comunicarea Comisiei privind planul de acțiune „Antreprenoriat 2020”, care își propune să promoveze o cultură a antreprenoriatului în Europa, să asigure îmbunătățirea accesului la finanțare, servicii de înaltă calitate de asistență pentru întreprinderi, dezvoltarea modelelor de urmat și implicarea unor grupuri specifice;

| 2. | își reafirmă sprijinul deplin pentru acțiunile menite să stimuleze antreprenoriatul și să suprime obstacolele cu care se confruntă IMM-urile, recunoscând astfel rolul esențial al acestora la sporirea competitivității Uniunii Europene; |
| --- | --- |

2.

își reafirmă sprijinul deplin pentru acțiunile menite să stimuleze antreprenoriatul și să suprime obstacolele cu care se confruntă IMM-urile, recunoscând astfel rolul esențial al acestora la sporirea competitivității Uniunii Europene;

| 3. | subliniază că toate autoritățile de la toate nivelurile ar trebui să depună eforturi în vederea raționalizării procedurilor lor de autorizare și control, precum și a altor măsuri adoptate de ele; autoritățile ar trebui să urmărească simplificarea schimbului de informații, standardizarea terminologiei și utilizarea unor sisteme operaționale care să permită accesarea automată a informațiilor din alte sisteme și baze de date; |
| --- | --- |

3.

subliniază că toate autoritățile de la toate nivelurile ar trebui să depună eforturi în vederea raționalizării procedurilor lor de autorizare și control, precum și a altor măsuri adoptate de ele; autoritățile ar trebui să urmărească simplificarea schimbului de informații, standardizarea terminologiei și utilizarea unor sisteme operaționale care să permită accesarea automată a informațiilor din alte sisteme și baze de date;

| 4. | subliniază importanța unei aplicări rapide a deciziilor deja luate; consideră că dezbaterile teoretice suplimentare nu contribuie la dezvoltarea mediului antreprenorial; |
| --- | --- |

4.

subliniază importanța unei aplicări rapide a deciziilor deja luate; consideră că dezbaterile teoretice suplimentare nu contribuie la dezvoltarea mediului antreprenorial;

| 5. | subliniază faptul că recenta criză economică i-a afectat puternic pe întreprinzătorii din acest sector european, în special în regiunile periferice care înregistrează o creștere considerabilă a ratei falimentelor; |
| --- | --- |

5.

subliniază faptul că recenta criză economică i-a afectat puternic pe întreprinzătorii din acest sector european, în special în regiunile periferice care înregistrează o creștere considerabilă a ratei falimentelor;

| 6. | recunoaște importanța crucială a unui mediu antreprenorial adecvat și a unei piețe interne pe deplin realizate pentru redresarea economică și creșterea europeană și pentru creșterea nivelului de coeziune socială; |
| --- | --- |

6.

recunoaște importanța crucială a unui mediu antreprenorial adecvat și a unei piețe interne pe deplin realizate pentru redresarea economică și creșterea europeană și pentru creșterea nivelului de coeziune socială;

| 7. | subliniază că mediul în care își desfășoară activitatea întreprinderile locale și regionale este un factor esențial al succesului: trebuie făcute eforturi în vederea dezvoltării capacității de inovare și a cultivării unui spirit care să ducă la o inovare deschisă, bazată, printre altele, pe utilizarea eficace a cunoștințelor din diverse surse și pe un dialog stimulant, precum și pe conlucrare și co-creativitate; |
| --- | --- |

7.

subliniază că mediul în care își desfășoară activitatea întreprinderile locale și regionale este un factor esențial al succesului: trebuie făcute eforturi în vederea dezvoltării capacității de inovare și a cultivării unui spirit care să ducă la o inovare deschisă, bazată, printre altele, pe utilizarea eficace a cunoștințelor din diverse surse și pe un dialog stimulant, precum și pe conlucrare și co-creativitate;

| 8. | consideră că Planul de acțiune constituie o etapă necesară pentru încurajarea creării unui mediu favorabil întreprinzătorilor din cadrul pieței unice, contribuind astfel la redresarea economică în întreaga UE; |
| --- | --- |

8.

consideră că Planul de acțiune constituie o etapă necesară pentru încurajarea creării unui mediu favorabil întreprinzătorilor din cadrul pieței unice, contribuind astfel la redresarea economică în întreaga UE;

| 9. | este de acord cu alegerea priorităților Planului de acțiune, repartizate în trei domenii (respectiv, dezvoltarea învățământului și formării în domeniul antreprenorial, crearea unui mediu de afaceri adecvat și crearea de modele de urmat, precum și implicarea unor grupuri specifice) și salută rezultatele preconizate ale Planului de acțiune; |
| --- | --- |

9.

este de acord cu alegerea priorităților Planului de acțiune, repartizate în trei domenii (respectiv, dezvoltarea învățământului și formării în domeniul antreprenorial, crearea unui mediu de afaceri adecvat și crearea de modele de urmat, precum și implicarea unor grupuri specifice) și salută rezultatele preconizate ale Planului de acțiune;

| 10. | subliniază că ar trebui să se acorde un rol mai important activității independente și dezvoltării întreprinderilor, elemente ce ar trebui considerate o alternativă realistă și bine-venită. Acestea contribuie într-o măsură esențială la stimularea competitivității europene și, prin urmare, necesită un sprijin integrat pe mai multe niveluri; aceasta presupune ca toate nivelurile de guvernanță să ia măsuri de reducere drastică a birocrației pentru lucrătorii care desfășoară o activitate independentă, îmbunătățind protecția socială și drepturile de pensie ale acestora și reducând impozitele apăsătoare; |
| --- | --- |

10.

subliniază că ar trebui să se acorde un rol mai important activității independente și dezvoltării întreprinderilor, elemente ce ar trebui considerate o alternativă realistă și bine-venită. Acestea contribuie într-o măsură esențială la stimularea competitivității europene și, prin urmare, necesită un sprijin integrat pe mai multe niveluri; aceasta presupune ca toate nivelurile de guvernanță să ia măsuri de reducere drastică a birocrației pentru lucrătorii care desfășoară o activitate independentă, îmbunătățind protecția socială și drepturile de pensie ale acestora și reducând impozitele apăsătoare;

| 11. | recunoaște reprezentarea necorespunzătoare a femeilor în sfera întreprinderilor, unde numai 30 % din întreprinzători sunt femei, precum și impactul semnificativ al formării și modalităților de sprijin care țin seama de gen asupra creșterii numărului de femei-întreprinzător și solicită crearea unor centre de afaceri dedicate femeilor; |
| --- | --- |

11.

recunoaște reprezentarea necorespunzătoare a femeilor în sfera întreprinderilor, unde numai 30 % din întreprinzători sunt femei, precum și impactul semnificativ al formării și modalităților de sprijin care țin seama de gen asupra creșterii numărului de femei-întreprinzător și solicită crearea unor centre de afaceri dedicate femeilor;

| 12. | reiterează solicitarea sa – adresată Comisiei și formulată în avizele sale recente privind politica industrială (1) și ajutoarele de stat regionale (2) – de a aborda tema efectelor de prag legate de definirea categoriilor de întreprinderi și de a reanaliza definiția IMM-urilor. În mod concret, Comisia ar trebui „să-și rafineze capacitatea de analiză și instrumentele de susținere a întreprinderilor prin studierea posibilității de a crea, așa cum a acceptat deja în cazul industriilor agro-alimentare, o nouă categorie de întreprinderi intermediare între IMM-uri și întreprinderile mari, al căror efectiv ar urma să fie cuprins între 250 și 750 de salariați și a căror cifră de afaceri nu ar depăși 200 de milioane EUR. În același sens, Comitetul Regiunilor îndeamnă la angajarea unei reflecții privind modul în care trebuie luate în considerație întreprinderile de mărime medie, apărute prin dezvoltarea unora dintre IMM-uri și care vor contribui substanțial la bogăția Europei de mâine, cu efective cuprinse între 250 și 5 000 de salariați. Aceste noi categorii de întreprinderi ar putea beneficia de rate adaptate ale ajutoarelor, superioare celor ale marilor întreprinderi și inferioare celor ale IMM-urilor”; |
| --- | --- |

12.

reiterează solicitarea sa – adresată Comisiei și formulată în avizele sale recente privind politica industrială (1) și ajutoarele de stat regionale (2) – de a aborda tema efectelor de prag legate de definirea categoriilor de întreprinderi și de a reanaliza definiția IMM-urilor. În mod concret, Comisia ar trebui „să-și rafineze capacitatea de analiză și instrumentele de susținere a întreprinderilor prin studierea posibilității de a crea, așa cum a acceptat deja în cazul industriilor agro-alimentare, o nouă categorie de întreprinderi intermediare între IMM-uri și întreprinderile mari, al căror efectiv ar urma să fie cuprins între 250 și 750 de salariați și a căror cifră de afaceri nu ar depăși 200 de milioane EUR. În același sens, Comitetul Regiunilor îndeamnă la angajarea unei reflecții privind modul în care trebuie luate în considerație întreprinderile de mărime medie, apărute prin dezvoltarea unora dintre IMM-uri și care vor contribui substanțial la bogăția Europei de mâine, cu efective cuprinse între 250 și 5 000 de salariați. Aceste noi categorii de întreprinderi ar putea beneficia de rate adaptate ale ajutoarelor, superioare celor ale marilor întreprinderi și inferioare celor ale IMM-urilor”;

| 13. | evidențiază faptul că artizanatul – care face parte din sectorul IMM-urilor – a jucat și joacă încă un rol important în creșterea economiei europene, ca bază de dezvoltare a industriei, iar nevoile sale specifice ar trebui luate în considerare într-o măsură mai mare, în special din perspectiva dezvoltării și consolidării centrelor de formare profesională; |
| --- | --- |

13.

evidențiază faptul că artizanatul – care face parte din sectorul IMM-urilor – a jucat și joacă încă un rol important în creșterea economiei europene, ca bază de dezvoltare a industriei, iar nevoile sale specifice ar trebui luate în considerare într-o măsură mai mare, în special din perspectiva dezvoltării și consolidării centrelor de formare profesională;

| 14. | ține de asemenea să sublinieze rolul deosebit al întreprinderilor din sectorul economiei sociale și solidare. Aceste întreprinderi contribuie la activitatea economică și la legăturile sociale în zone defavorizate și îndeplinesc misiuni de interes general, care justifică un tratament diferențiat, în special în materie de reglementare a ratei de intervenție publică; |
| --- | --- |

14.

ține de asemenea să sublinieze rolul deosebit al întreprinderilor din sectorul economiei sociale și solidare. Aceste întreprinderi contribuie la activitatea economică și la legăturile sociale în zone defavorizate și îndeplinesc misiuni de interes general, care justifică un tratament diferențiat, în special în materie de reglementare a ratei de intervenție publică;

| 15. | subliniază faptul că dezindustrializarea continuă poate avea efecte negative asupra ocupării forței de muncă și a prosperității și, ca atare, UE ar trebui să impulsioneze reformele structurale în vederea consolidării competitivității sale internaționale, în special a capacității sale industriale; |
| --- | --- |

15.

subliniază faptul că dezindustrializarea continuă poate avea efecte negative asupra ocupării forței de muncă și a prosperității și, ca atare, UE ar trebui să impulsioneze reformele structurale în vederea consolidării competitivității sale internaționale, în special a capacității sale industriale;

| 16. | este de acord cu faptul că rolul întreprinzătorilor în societate merită o recunoaștere sporită și ar trebui consolidat într-o măsură semnificativă; |
| --- | --- |

16.

este de acord cu faptul că rolul întreprinzătorilor în societate merită o recunoaștere sporită și ar trebui consolidat într-o măsură semnificativă;

| 17. | salută abordarea deschisă și incluzivă a Planului de acțiune, care vizează o gamă largă de părți interesate și care este menit să implice o gamă largă de IMM-uri existente, de întreprinzători debutanți și de potențiali noi întreprinzători; |
| --- | --- |

17.

salută abordarea deschisă și incluzivă a Planului de acțiune, care vizează o gamă largă de părți interesate și care este menit să implice o gamă largă de IMM-uri existente, de întreprinzători debutanți și de potențiali noi întreprinzători;

| 18. | se angajează să promoveze o Europă mai antreprenorială și punerea în aplicare deplină, la nivel local și regional, a Planului de acțiune „Antreprenoriat 2020” și a inițiativei „Small Business Act (SBA)” pentru Europa; |
| --- | --- |

18.

se angajează să promoveze o Europă mai antreprenorială și punerea în aplicare deplină, la nivel local și regional, a Planului de acțiune „Antreprenoriat 2020” și a inițiativei „Small Business Act (SBA)” pentru Europa;

| 19. | regretă faptul că rolul autorităților locale și regionale nu se bucură în Planul de acțiune de recunoașterea pe care o merită, în ciuda faptului că autoritățile locale și regionale primesc un rol care nu poate fi decât semnificativ în realizarea tuturor obiectivelor stabilite în cadrul celor 3 piloni ai planului de acțiune; |
| --- | --- |

19.

regretă faptul că rolul autorităților locale și regionale nu se bucură în Planul de acțiune de recunoașterea pe care o merită, în ciuda faptului că autoritățile locale și regionale primesc un rol care nu poate fi decât semnificativ în realizarea tuturor obiectivelor stabilite în cadrul celor 3 piloni ai planului de acțiune;

| 20. | subliniază rolul esențial al autorităților locale și regionale în domeniile esențiale ale Planului de acțiune „Antreprenoriat 2020”, respectiv învățământul și formarea, introducerea de proceduri administrative transparente, crearea unui mediu favorabil întreprinzătorilor și promovarea spiritului antreprenorial; |
| --- | --- |

20.

subliniază rolul esențial al autorităților locale și regionale în domeniile esențiale ale Planului de acțiune „Antreprenoriat 2020”, respectiv învățământul și formarea, introducerea de proceduri administrative transparente, crearea unui mediu favorabil întreprinzătorilor și promovarea spiritului antreprenorial;

| 21. | subliniază că numeroase măsuri și inițiative din domeniile Planului de acțiune au fost deja adoptate de autoritățile locale și regionale din toate statele membre; |
| --- | --- |

21.

subliniază că numeroase măsuri și inițiative din domeniile Planului de acțiune au fost deja adoptate de autoritățile locale și regionale din toate statele membre;

| 22. | regretă faptul că rolul autorităților locale și regionale nu este suficient luat în considerare în punerea în aplicare a Planului de acțiune, precum și faptul că dimensiunea regională este menționată numai ca un element dintr-o rețea orizontală de sprijinire a întreprinderilor; |
| --- | --- |

22.

regretă faptul că rolul autorităților locale și regionale nu este suficient luat în considerare în punerea în aplicare a Planului de acțiune, precum și faptul că dimensiunea regională este menționată numai ca un element dintr-o rețea orizontală de sprijinire a întreprinderilor;

| 23. | subliniază că este crucială implicarea autorităților locale și regionale și a părților interesate în punerea în aplicare a Planului de acțiune, întrucât, pe de o parte, autoritățile locale și regionale sunt nivelul de guvernanță cel mai apropiat de IMM-uri și de prestatorii de servicii de asistență pentru întreprinderi, și, pe de altă parte, întrucât IMM-urile, în marea lor majoritate, sunt integrate și active pe piețele locale și regionale; |
| --- | --- |

23.

subliniază că este crucială implicarea autorităților locale și regionale și a părților interesate în punerea în aplicare a Planului de acțiune, întrucât, pe de o parte, autoritățile locale și regionale sunt nivelul de guvernanță cel mai apropiat de IMM-uri și de prestatorii de servicii de asistență pentru întreprinderi, și, pe de altă parte, întrucât IMM-urile, în marea lor majoritate, sunt integrate și active pe piețele locale și regionale;

| 24. | subliniază rolul central al autorităților locale și regionale în asigurarea unui impuls politic și organizațional care să permită eliberarea sinergiilor de cooperare între actorii integrați la nivel regional precum camerele de comerț sau de meserii, organizațiile profesionale, centrele tehnologice, parcurile tehnologice, incubatoarele de afaceri, universitățile, inițiativele de tip cluster sau alți actori care ar fi parteneri potriviți pentru a ajuta la realizarea proiectelor pe care le desfășoară IMM-urile, antreprenorii debutanți, întreprinderile recent înființate cu dezvoltare rapidă etc.; |
| --- | --- |

24.

subliniază rolul central al autorităților locale și regionale în asigurarea unui impuls politic și organizațional care să permită eliberarea sinergiilor de cooperare între actorii integrați la nivel regional precum camerele de comerț sau de meserii, organizațiile profesionale, centrele tehnologice, parcurile tehnologice, incubatoarele de afaceri, universitățile, inițiativele de tip cluster sau alți actori care ar fi parteneri potriviți pentru a ajuta la realizarea proiectelor pe care le desfășoară IMM-urile, antreprenorii debutanți, întreprinderile recent înființate cu dezvoltare rapidă etc.;

| 25. | subliniază că actorii locali și regionali sunt responsabili pentru elaborarea strategiilor antreprenoriale regionale, care pot fi sprijinite mai mult decât oricând în cadrul viitoarelor perspective financiare ale UE, în special prin fondurile structurale; |
| --- | --- |

25.

subliniază că actorii locali și regionali sunt responsabili pentru elaborarea strategiilor antreprenoriale regionale, care pot fi sprijinite mai mult decât oricând în cadrul viitoarelor perspective financiare ale UE, în special prin fondurile structurale;

| 26. | subliniază necesitatea unei intervenții mai substanțiale a autorităților publice, inclusiv sub formă de asistență, pentru furnizarea de bunuri și servicii publice, informații, expertiză și finanțare pentru IMM-urile și întreprinderile recent înființate inovatoare, care să cuprindă dezvoltarea competențelor manageriale și formare în special în planificare financiară, strategie și marketing pentru acești întreprinzători; |
| --- | --- |

26.

subliniază necesitatea unei intervenții mai substanțiale a autorităților publice, inclusiv sub formă de asistență, pentru furnizarea de bunuri și servicii publice, informații, expertiză și finanțare pentru IMM-urile și întreprinderile recent înființate inovatoare, care să cuprindă dezvoltarea competențelor manageriale și formare în special în planificare financiară, strategie și marketing pentru acești întreprinzători;

| 27. | consideră că este necesară îmbunătățirea abordării și procedurilor multor bănci în materie de evaluare a riscului antreprenorial și de finanțare a întreprinderilor nou-înființate și a IMM-urilor; acolo unde autoritățile publice continuă să sprijine băncile, acest lucru ar trebui să aibă prioritate; |
| --- | --- |

27.

consideră că este necesară îmbunătățirea abordării și procedurilor multor bănci în materie de evaluare a riscului antreprenorial și de finanțare a întreprinderilor nou-înființate și a IMM-urilor; acolo unde autoritățile publice continuă să sprijine băncile, acest lucru ar trebui să aibă prioritate;

| 28. | subliniază că premiul „Regiunea europeană întreprinzătoare” (REI), acordat de Comitetul Regiunilor începând din 2010, poate servi drept criteriu de referință european pentru dezvoltarea și punerea în aplicare a unor politici favorabile spiritului antreprenorial, precum și pentru elaborarea de măsuri adaptate de sprijinire a IMM-urilor și de strategii orientate spre viitor. De asemenea, REI poate sprijini dezvoltarea de parteneriate locale și regionale în cadrul SBA, contribuind astfel la punerea în aplicare a obiectivelor Planului de acțiune și ale programului COSME; |
| --- | --- |

28.

subliniază că premiul „Regiunea europeană întreprinzătoare” (REI), acordat de Comitetul Regiunilor începând din 2010, poate servi drept criteriu de referință european pentru dezvoltarea și punerea în aplicare a unor politici favorabile spiritului antreprenorial, precum și pentru elaborarea de măsuri adaptate de sprijinire a IMM-urilor și de strategii orientate spre viitor. De asemenea, REI poate sprijini dezvoltarea de parteneriate locale și regionale în cadrul SBA, contribuind astfel la punerea în aplicare a obiectivelor Planului de acțiune și ale programului COSME;

| 29. | recunoscând rolul esențial al IMM-urilor ca motor principal al creării de locuri de muncă și al creșterii economice în Europa (85 % din noile locuri de muncă din Europa în perioada 2002-2012 au fost create de IMM-uri), subliniază dificultățile cu care se confruntă autoritățile locale și regionale în implicarea IMM-urilor, instituirea unui sprijin adecvat pentru diferitele tipuri de IMM-uri – în special pentru microîntreprinderi – și asigurarea unor măsuri de sprijin de cea mai înaltă calitate; |
| --- | --- |

29.

recunoscând rolul esențial al IMM-urilor ca motor principal al creării de locuri de muncă și al creșterii economice în Europa (85 % din noile locuri de muncă din Europa în perioada 2002-2012 au fost create de IMM-uri), subliniază dificultățile cu care se confruntă autoritățile locale și regionale în implicarea IMM-urilor, instituirea unui sprijin adecvat pentru diferitele tipuri de IMM-uri – în special pentru microîntreprinderi – și asigurarea unor măsuri de sprijin de cea mai înaltă calitate;

| 30. | recunoaște că, deși autoritățile locale și regionale joacă un rol esențial în eliminarea obstacolelor cu care se confruntă inițiativele antreprenoriale, Uniunii Europene îi revine o parte importantă în cadrul acestui proces, prin asigurarea unei funcționări adecvate a pieței unice și îmbunătățirea mediului de afaceri; |
| --- | --- |

30.

recunoaște că, deși autoritățile locale și regionale joacă un rol esențial în eliminarea obstacolelor cu care se confruntă inițiativele antreprenoriale, Uniunii Europene îi revine o parte importantă în cadrul acestui proces, prin asigurarea unei funcționări adecvate a pieței unice și îmbunătățirea mediului de afaceri;

| 31. | recunoscând valoarea Planului de acțiune, subliniază importanța unei acțiuni coordonate a autorităților de la nivel supranațional, național și în special local și regional pentru punerea în aplicare cu succes a obiectivelor acestui plan; |
| --- | --- |

31.

recunoscând valoarea Planului de acțiune, subliniază importanța unei acțiuni coordonate a autorităților de la nivel supranațional, național și în special local și regional pentru punerea în aplicare cu succes a obiectivelor acestui plan;

| 32. | luând în considerare caracterul orizontal și transversal al proiectelor de promovare a antreprenoriatului, subliniază necesitatea unei cooperări consolidate între diferite direcții generale ale Comisiei Europene; |
| --- | --- |

32.

luând în considerare caracterul orizontal și transversal al proiectelor de promovare a antreprenoriatului, subliniază necesitatea unei cooperări consolidate între diferite direcții generale ale Comisiei Europene;

| 33. | având în vedere cele de mai sus, solicită Comisiei Europene să asigure o complementaritate deplină între diferitele programe de finanțare ale UE destinate întreprinderilor, în special între COSME, fondurile structurale și programul Orizont 2020, în vederea exploatării la maximum a sinergiilor și a evitării suprapunerilor ineficiente; |
| --- | --- |

33.

având în vedere cele de mai sus, solicită Comisiei Europene să asigure o complementaritate deplină între diferitele programe de finanțare ale UE destinate întreprinderilor, în special între COSME, fondurile structurale și programul Orizont 2020, în vederea exploatării la maximum a sinergiilor și a evitării suprapunerilor ineficiente;

| 34. | subliniază că posibilele duplicări ale eforturilor s-ar putea dovedi ineficace și ineficiente, prin urmare solicită raționalizarea și coordonarea măsurilor politice puse în aplicare la diferite niveluri de guvernanță; |
| --- | --- |

34.

subliniază că posibilele duplicări ale eforturilor s-ar putea dovedi ineficace și ineficiente, prin urmare solicită raționalizarea și coordonarea măsurilor politice puse în aplicare la diferite niveluri de guvernanță;

| 35. | dată fiind însemnătatea problemei, solicită informații mai detaliate privind fondurile specifice alocate pentru punerea în aplicare a diferitelor măsuri propuse; |
| --- | --- |

35.

dată fiind însemnătatea problemei, solicită informații mai detaliate privind fondurile specifice alocate pentru punerea în aplicare a diferitelor măsuri propuse;

| 36. | regretă faptul că comunicarea Comisiei nu ia în considerare specificitățile diferitelor culturi antreprenoriale și ecosisteme din regiunile europene și deosebirile majore care există în special între statele membre „vechi” și cele „noi”, între regiunile metropolitane și cele nemetropolitane, precum și între regiunile centrale și cele periferice; |
| --- | --- |

36.

regretă faptul că comunicarea Comisiei nu ia în considerare specificitățile diferitelor culturi antreprenoriale și ecosisteme din regiunile europene și deosebirile majore care există în special între statele membre „vechi” și cele „noi”, între regiunile metropolitane și cele nemetropolitane, precum și între regiunile centrale și cele periferice;

| 37. | invită autoritățile locale și regionale să se concentreze mai mult pe promovarea dinamicii antreprenoriale și stimularea creșterii durabile prin încurajarea întreprinderilor inovatoare în regiunile respective; |
| --- | --- |

37.

invită autoritățile locale și regionale să se concentreze mai mult pe promovarea dinamicii antreprenoriale și stimularea creșterii durabile prin încurajarea întreprinderilor inovatoare în regiunile respective;

| 38. | subliniază necesitatea măsurilor de implementare a procesului de descoperire antreprenorială, care este considerat a fi unul dintre fundamentele utilizării fondurilor structurale și a specializării inteligente; |
| --- | --- |

38.

subliniază necesitatea măsurilor de implementare a procesului de descoperire antreprenorială, care este considerat a fi unul dintre fundamentele utilizării fondurilor structurale și a specializării inteligente;

| 39. | solicită autorităților locale și regionale să își dezvolte programele operaționale, astfel încât să anticipe măsuri adecvate de promovare a obiectivelor Planului de acțiune și să se asigure că parteneriatele din cadrul fondurilor structurale reflectă diversitatea și egalitatea de gen; |
| --- | --- |

39.

solicită autorităților locale și regionale să își dezvolte programele operaționale, astfel încât să anticipe măsuri adecvate de promovare a obiectivelor Planului de acțiune și să se asigure că parteneriatele din cadrul fondurilor structurale reflectă diversitatea și egalitatea de gen;

| 40. | subliniază faptul că premiul „Regiunea europeană întreprinzătoare” acordat de Comitetul Regiunilor constituie un bun exemplu, întrucât demonstrează că regiunile pot dezvolta strategii orientate spre viitor, care acordă o atenție specială spiritului antreprenorial și mecanismelor adaptate de sprijinire a IMM-urilor, pentru a răspunde mai bine provocărilor comune și provocărilor specifice fiecărei regiuni; |
| --- | --- |

40.

subliniază faptul că premiul „Regiunea europeană întreprinzătoare” acordat de Comitetul Regiunilor constituie un bun exemplu, întrucât demonstrează că regiunile pot dezvolta strategii orientate spre viitor, care acordă o atenție specială spiritului antreprenorial și mecanismelor adaptate de sprijinire a IMM-urilor, pentru a răspunde mai bine provocărilor comune și provocărilor specifice fiecărei regiuni;

| 41. | subliniază că toate regiunile recompensate cu acest premiu (în perioada 2011-2013) au lansat noi măsuri interesante sau le-au extins pe cele existente în contextul elaborării politicilor economice regionale; |
| --- | --- |

41.

subliniază că toate regiunile recompensate cu acest premiu (în perioada 2011-2013) au lansat noi măsuri interesante sau le-au extins pe cele existente în contextul elaborării politicilor economice regionale;

| 42. | solicită dezvoltarea „rețelei REI”, prin utilizarea programului emblematic al Comisiei Europene COSME (2014-2020), care constituie una dintre căile adecvate; |
| --- | --- |

42.

solicită dezvoltarea „rețelei REI”, prin utilizarea programului emblematic al Comisiei Europene COSME (2014-2020), care constituie una dintre căile adecvate;

| 43. | solicită punerea în aplicare a obiectivelor prevăzute în programul COSME (Programul pentru competitivitatea întreprinderilor și a IMM-urilor), care vizează facilitarea accesului IMM-urilor la finanțare, crearea unui mediu favorabil înființării de întreprinderi și creșterii economice, încurajarea unei culturi antreprenoriale în Europa, consolidarea unei competitivități durabile a întreprinderilor europene, ajutarea întreprinderilor mici să opereze în afara țării lor de origine și îmbunătățirea accesului lor pe piețe; |
| --- | --- |

43.

solicită punerea în aplicare a obiectivelor prevăzute în programul COSME (Programul pentru competitivitatea întreprinderilor și a IMM-urilor), care vizează facilitarea accesului IMM-urilor la finanțare, crearea unui mediu favorabil înființării de întreprinderi și creșterii economice, încurajarea unei culturi antreprenoriale în Europa, consolidarea unei competitivități durabile a întreprinderilor europene, ajutarea întreprinderilor mici să opereze în afara țării lor de origine și îmbunătățirea accesului lor pe piețe;

| 44. | salută intenția Comisiei Europene de a simplifica gestionarea programului COSME în raport cu cea a programelor anterioare, de exemplu programul-cadru pentru competitivitate și inovare (CIP) (2007-2013), pentru a se reduce costurile administrative și pentru a se pune în schimb accentul pe asigurarea unor măsuri de asistență de mai bună calitate pentru întreprinderi; |
| --- | --- |

44.

salută intenția Comisiei Europene de a simplifica gestionarea programului COSME în raport cu cea a programelor anterioare, de exemplu programul-cadru pentru competitivitate și inovare (CIP) (2007-2013), pentru a se reduce costurile administrative și pentru a se pune în schimb accentul pe asigurarea unor măsuri de asistență de mai bună calitate pentru întreprinderi;

| 45. | solicită ca Comitetul Regiunilor să fie invitat la viitoarele reuniuni ale Comitetului de gestionare a programului COSME; |
| --- | --- |

45.

solicită ca Comitetul Regiunilor să fie invitat la viitoarele reuniuni ale Comitetului de gestionare a programului COSME;

| 46. | subliniază că Planul de acțiune trebuie axat pe cadrul strategic general și regretă să constate că Comisia Europeană pare să considere problematica antreprenorială ca fiind în principal o provocare de ordin cantitativ (respectiv, creșterea numărului de întreprinderi); |
| --- | --- |

46.

subliniază că Planul de acțiune trebuie axat pe cadrul strategic general și regretă să constate că Comisia Europeană pare să considere problematica antreprenorială ca fiind în principal o provocare de ordin cantitativ (respectiv, creșterea numărului de întreprinderi);

| 47. | subliniază măsurile care stimulează semnificativ dezvoltarea întreprinderilor nou-înființate pe lângă universități și alte instituții de învățământ. Un rol esențial îl joacă crearea unor modele concrete de excelență care să poată fi reproduse în întreaga UE; |
| --- | --- |

47.

subliniază măsurile care stimulează semnificativ dezvoltarea întreprinderilor nou-înființate pe lângă universități și alte instituții de învățământ. Un rol esențial îl joacă crearea unor modele concrete de excelență care să poată fi reproduse în întreaga UE;

| 48. | subliniază că întreprinderile inovatoare și competitive reprezintă cheia creșterii economice; în plus, este necesar să fie încurajată o aspirație mai puternică către creștere și acces la piețele globale și pentru a-și demonstra competitivitatea la nivel global. Dacă se dorește ca regiunile mai puțin dezvoltate să le ajungă din urmă pe cele mai avansate (convergență) și ca acestea din urmă să-și mențină competitivitatea pe plan internațional, este indispensabil să se încurajeze dezvoltarea întreprinderilor eficiente; |
| --- | --- |

48.

subliniază că întreprinderile inovatoare și competitive reprezintă cheia creșterii economice; în plus, este necesar să fie încurajată o aspirație mai puternică către creștere și acces la piețele globale și pentru a-și demonstra competitivitatea la nivel global. Dacă se dorește ca regiunile mai puțin dezvoltate să le ajungă din urmă pe cele mai avansate (convergență) și ca acestea din urmă să-și mențină competitivitatea pe plan internațional, este indispensabil să se încurajeze dezvoltarea întreprinderilor eficiente;

| 49. | este preocupat de faptul că, din cauza schimbărilor demografice, multe familii de întreprinzători vor ajunge la vârsta de pensionare în următorii ani fără a putea găsi întotdeauna un succesor care să preia întreprinderea, ceea ce pune în situație de risc viitorul întreprinderii și al locurilor de muncă; |
| --- | --- |

49.

este preocupat de faptul că, din cauza schimbărilor demografice, multe familii de întreprinzători vor ajunge la vârsta de pensionare în următorii ani fără a putea găsi întotdeauna un succesor care să preia întreprinderea, ceea ce pune în situație de risc viitorul întreprinderii și al locurilor de muncă;

| 50. | consideră că, pentru a încuraja internaționalizarea întreprinderilor, ar trebui îmbunătățite cunoștințele de limbi străine atât ale întreprinzătorilor, cât și ale elevilor și studenților; de asemenea, ar trebui extinse cunoștințele care se referă la posibilitățile oferite de piața comună a Uniunii Europene și de condițiile de piață de la nivel mondial; |
| --- | --- |

50.

consideră că, pentru a încuraja internaționalizarea întreprinderilor, ar trebui îmbunătățite cunoștințele de limbi străine atât ale întreprinzătorilor, cât și ale elevilor și studenților; de asemenea, ar trebui extinse cunoștințele care se referă la posibilitățile oferite de piața comună a Uniunii Europene și de condițiile de piață de la nivel mondial;

| 51. | reamintește că finanțarea UE ar trebui să fie folosită și pentru a ajuta la adoptarea modelului ucenic-maestru în antreprenoriat. Transferul de cunoștințe între generații creează o valoare adăugată semnificativă, pentru că lucrătorii mai în vârstă pot transfera modul de gândire și know-how, în timp ce lucrătorii tineri vin cu idei noi și entuziasm. Astfel, modelul ucenic-maestru funcționează în ambele sensuri (3); |
| --- | --- |

51.

reamintește că finanțarea UE ar trebui să fie folosită și pentru a ajuta la adoptarea modelului ucenic-maestru în antreprenoriat. Transferul de cunoștințe între generații creează o valoare adăugată semnificativă, pentru că lucrătorii mai în vârstă pot transfera modul de gândire și know-how, în timp ce lucrătorii tineri vin cu idei noi și entuziasm. Astfel, modelul ucenic-maestru funcționează în ambele sensuri (3);

| 52. | subliniază că furnizorii de asistență pentru întreprinderile locale și regionale ar trebui să-și intensifice eforturile pentru ca IMM-urile să poată beneficia din plin de potențialul pieței unice europene; în acest sens, subliniază că trebuie continuate activitățile Rețelei întreprinderilor europene; |
| --- | --- |

52.

subliniază că furnizorii de asistență pentru întreprinderile locale și regionale ar trebui să-și intensifice eforturile pentru ca IMM-urile să poată beneficia din plin de potențialul pieței unice europene; în acest sens, subliniază că trebuie continuate activitățile Rețelei întreprinderilor europene;

| 53. | subliniază că alți actori regionali, precum furnizorii de asistență pentru întreprinderi, universitățile, centrele de transfer de tehnologie, clusterele etc. ar trebui să dea o nouă formă angajamentului lor în ceea ce privește dezvoltarea regională, pentru a identifica cele mai bune modele de cooperare cu putință, care să le permită întreprinderilor din regiune să beneficieze de un ajutor profesional și complet pentru a cuceri noi piețe; |
| --- | --- |

53.

subliniază că alți actori regionali, precum furnizorii de asistență pentru întreprinderi, universitățile, centrele de transfer de tehnologie, clusterele etc. ar trebui să dea o nouă formă angajamentului lor în ceea ce privește dezvoltarea regională, pentru a identifica cele mai bune modele de cooperare cu putință, care să le permită întreprinderilor din regiune să beneficieze de un ajutor profesional și complet pentru a cuceri noi piețe;

| 54. | este de acord cu faptul că, pe lângă cooperare și parteneriate solide, regiunile UE trebuie să-și poată defini propriul potențial de creștere și să stimuleze inovarea în sectoare de înaltă tehnologie, dar și în sectoare de tehnologie joasă, dezvoltându-și, de exemplu, strategii de specializare inteligente, în conformitate cu condițiile preliminare specifice de la nivel regional; |
| --- | --- |

54.

este de acord cu faptul că, pe lângă cooperare și parteneriate solide, regiunile UE trebuie să-și poată defini propriul potențial de creștere și să stimuleze inovarea în sectoare de înaltă tehnologie, dar și în sectoare de tehnologie joasă, dezvoltându-și, de exemplu, strategii de specializare inteligente, în conformitate cu condițiile preliminare specifice de la nivel regional;

| 55. | recunoaște că, pentru anumite regiuni europene, tehnologiile generice esențiale (materiale avansate, nanotehnologie, microelectronică și nanoelectronică, biotehnologie și fotonică) ar putea constitui motoare de creștere și de creare de noi locuri de cea mai înaltă importanță. Aceste sectoare fac parte dintr-un proces de tranziție către o economie cu emisii scăzute de dioxid de carbon, bazată pe cunoștințe. Întreprinzătorii care au ca profil aceste tehnologii ar putea contribui semnificativ la găsirea de soluții la problemele actuale ale societății și la modernizarea industriei UE; |
| --- | --- |

55.

recunoaște că, pentru anumite regiuni europene, tehnologiile generice esențiale (materiale avansate, nanotehnologie, microelectronică și nanoelectronică, biotehnologie și fotonică) ar putea constitui motoare de creștere și de creare de noi locuri de cea mai înaltă importanță. Aceste sectoare fac parte dintr-un proces de tranziție către o economie cu emisii scăzute de dioxid de carbon, bazată pe cunoștințe. Întreprinzătorii care au ca profil aceste tehnologii ar putea contribui semnificativ la găsirea de soluții la problemele actuale ale societății și la modernizarea industriei UE;

| 56. | subliniază că, pe lângă antreprenoriatul tradițional, este important să se aplice măsuri de accelerare pentru sporirea semnificativă în toate statele membre a antreprenoriatului academic în rândul doctoranzilor și al celor care dețin un doctorat; |
| --- | --- |

56.

subliniază că, pe lângă antreprenoriatul tradițional, este important să se aplice măsuri de accelerare pentru sporirea semnificativă în toate statele membre a antreprenoriatului academic în rândul doctoranzilor și al celor care dețin un doctorat;

| 57. | subliniază că UE dispune de competențe de sprijin în domeniile acoperite de Planul de acțiune, cu respectarea principiului subsidiarității. Subliniază că Planul de acțiune oferă autorităților locale și regionale un program aplicabil pe bază voluntară; |
| --- | --- |

57.

subliniază că UE dispune de competențe de sprijin în domeniile acoperite de Planul de acțiune, cu respectarea principiului subsidiarității. Subliniază că Planul de acțiune oferă autorităților locale și regionale un program aplicabil pe bază voluntară;

| 58. | recunoaște că acțiunile propuse au în vedere în mod specific disfuncționalitățile politice și cele ale pieței, precum asimetriile informaționale, care nu pot fi soluționate decât la nivelul UE, fiind, prin urmare, conforme cu Tratatul de la Lisabona; |
| --- | --- |

58.

recunoaște că acțiunile propuse au în vedere în mod specific disfuncționalitățile politice și cele ale pieței, precum asimetriile informaționale, care nu pot fi soluționate decât la nivelul UE, fiind, prin urmare, conforme cu Tratatul de la Lisabona;

| 59. | recunoaște că Planul de acțiune se conformează principiului proporționalității. Se preconizează că dimensiunea și domeniul de aplicare al acțiunilor prevăzute vor genera un impact pozitiv prin efecte de stimulare (crowding-in) și multiplicatoare orientate către deficiențele specifice ale pieței; |
| --- | --- |

59.

recunoaște că Planul de acțiune se conformează principiului proporționalității. Se preconizează că dimensiunea și domeniul de aplicare al acțiunilor prevăzute vor genera un impact pozitiv prin efecte de stimulare (crowding-in) și multiplicatoare orientate către deficiențele specifice ale pieței;

Promovarea învățământului și a formării antreprenoriale

| 60. | subliniază că Europa ar trebui să le prezinte tinerilor antreprenoriatul ca fiind un parcurs profesional viabil și promițător, relansând astfel spiritul antreprenorial; |
| --- | --- |

60.

subliniază că Europa ar trebui să le prezinte tinerilor antreprenoriatul ca fiind un parcurs profesional viabil și promițător, relansând astfel spiritul antreprenorial;

| 61. | subliniază că autoritățile locale și regionale au un mandat de a promova învățământul, integrând totodată dimensiunea antreprenorială; |
| --- | --- |

61.

subliniază că autoritățile locale și regionale au un mandat de a promova învățământul, integrând totodată dimensiunea antreprenorială;

| 62. | subliniază că ar trebui recunoscută capacitatea autorităților locale și regionale de a promova spiritul antreprenorial; |
| --- | --- |

62.

subliniază că ar trebui recunoscută capacitatea autorităților locale și regionale de a promova spiritul antreprenorial;

| 63. | solicită organizațiilor din domeniul formării și sistemelor de învățământ locale și regionale să furnizeze mai multe oportunități de învățare formală și non-formală pentru dezvoltarea competențelor în materie de antreprenoriat și de afaceri destinate unor grupuri sociale specifice; |
| --- | --- |

63.

solicită organizațiilor din domeniul formării și sistemelor de învățământ locale și regionale să furnizeze mai multe oportunități de învățare formală și non-formală pentru dezvoltarea competențelor în materie de antreprenoriat și de afaceri destinate unor grupuri sociale specifice;

| 64. | subliniază însemnătatea Cadrului european pentru competențele cheie, care identifică învățământul antreprenorial ca fiind un element esențial, alături de matematică, tehnicile de rezolvare a problemelor, comunicare, cunoștințele de limbi străine și de alte competențe; |
| --- | --- |

64.

subliniază însemnătatea Cadrului european pentru competențele cheie, care identifică învățământul antreprenorial ca fiind un element esențial, alături de matematică, tehnicile de rezolvare a problemelor, comunicare, cunoștințele de limbi străine și de alte competențe;

| 65. | invită Comisia să promoveze programele de formare antreprenorială în învățământul general și în universități, punând accentul pe dobândirea competențelor practice și pe relația de învățare informală dintre întreprinzători și elevi, respectiv studenți;. |
| --- | --- |

65.

invită Comisia să promoveze programele de formare antreprenorială în învățământul general și în universități, punând accentul pe dobândirea competențelor practice și pe relația de învățare informală dintre întreprinzători și elevi, respectiv studenți;.

| 66. | solicită autorităților locale și regionale să introducă forme de învățământ antreprenorial și programe de formare sau să îmbunătățească calitatea celor oferite în prezent; |
| --- | --- |

66.

solicită autorităților locale și regionale să introducă forme de învățământ antreprenorial și programe de formare sau să îmbunătățească calitatea celor oferite în prezent;

| 67. | subliniază importanța creării de programe de sensibilizare și îmbunătățire a competențelor în domeniul antreprenoriatului încă de la nivelul precoce al învățământului primar, pentru a alimenta potențialul inovator și natura dornică să experimenteze a tinerei generații; |
| --- | --- |

67.

subliniază importanța creării de programe de sensibilizare și îmbunătățire a competențelor în domeniul antreprenoriatului încă de la nivelul precoce al învățământului primar, pentru a alimenta potențialul inovator și natura dornică să experimenteze a tinerei generații;

| 68. | consideră că autoritățile locale și regionale pot să lanseze astfel de programe educaționale, care ar consolida spiritul antreprenorial al tinerilor în sectoare economice specifice regiunii lor, contribuind la dezvoltarea unui domeniu economic dat și a întregii regiuni; |
| --- | --- |

68.

consideră că autoritățile locale și regionale pot să lanseze astfel de programe educaționale, care ar consolida spiritul antreprenorial al tinerilor în sectoare economice specifice regiunii lor, contribuind la dezvoltarea unui domeniu economic dat și a întregii regiuni;

| 69. | subliniază importanța dialogului dintre întreprinzătorii debutanți și întreprinzătorii aspiranți, pe care îl promovează, de exemplu, programul european „Erasmus pentru tineri antreprenori”; |
| --- | --- |

69.

subliniază importanța dialogului dintre întreprinzătorii debutanți și întreprinzătorii aspiranți, pe care îl promovează, de exemplu, programul european „Erasmus pentru tineri antreprenori”;

| 70. | subliniază că unele regiuni din categoria REI s-au angajat serios în acest program, iar rezultatele au fost foarte încurajatoare pentru întreprinzătorii locali. Programele oferă viitorilor întreprinzători oportunități de formare în IMM-urile existente, sub îndrumarea unor întreprinzători experimentați, care, la rândul lor, au de câștigat din contactul cu tinerii (viitori) întreprinzători motivați, care le oferă o privire proaspătă asupra unor provocări cu care cei dintâi se confruntă în fiecare zi (producție sau procese existente). Prin urmare, există un mare potențial pentru a spori capacitatea de inovare a întreprinderilor implicate în astfel de schimburi; |
| --- | --- |

70.

subliniază că unele regiuni din categoria REI s-au angajat serios în acest program, iar rezultatele au fost foarte încurajatoare pentru întreprinzătorii locali. Programele oferă viitorilor întreprinzători oportunități de formare în IMM-urile existente, sub îndrumarea unor întreprinzători experimentați, care, la rândul lor, au de câștigat din contactul cu tinerii (viitori) întreprinzători motivați, care le oferă o privire proaspătă asupra unor provocări cu care cei dintâi se confruntă în fiecare zi (producție sau procese existente). Prin urmare, există un mare potențial pentru a spori capacitatea de inovare a întreprinderilor implicate în astfel de schimburi;

| 71. | subliniază că este important să se promoveze în continuare spiritul antreprenorial în domeniul social, ca o alternativă valoroasă la modalitățile tradiționale de a desfășura activități antreprenoriale, indiferent că au scop lucrativ sau nu. Antreprenoriatul social poate fi o activitate extrem de profitabilă, în special în contextul persistenței crizei financiare și economice, care impune o activitate antreprenorială mai durabilă; |
| --- | --- |

71.

subliniază că este important să se promoveze în continuare spiritul antreprenorial în domeniul social, ca o alternativă valoroasă la modalitățile tradiționale de a desfășura activități antreprenoriale, indiferent că au scop lucrativ sau nu. Antreprenoriatul social poate fi o activitate extrem de profitabilă, în special în contextul persistenței crizei financiare și economice, care impune o activitate antreprenorială mai durabilă;

Crearea unui mediu în care întreprinzătorii pot prospera și crește

| 72. | recunoaște că ar trebui sporit gradul de conștientizare la nivelul întreprinderilor și al viitorilor întreprinzători, pentru a fi valorificate oportunitățile oferite de piața unică; |
| --- | --- |

72.

recunoaște că ar trebui sporit gradul de conștientizare la nivelul întreprinderilor și al viitorilor întreprinzători, pentru a fi valorificate oportunitățile oferite de piața unică;

| 73. | încurajează Comisia și statele membre să elimine obstacolele cu care antreprenoriatul se confruntă în continuare, după cum se indică în cel de-al doilea domeniu al Planului de acțiune; în plus, consideră că sistemele de asigurări sociale ar trebui să nu facă diferențe între întreprinzători și lucrătorii care desfășoară o activitate independentă; |
| --- | --- |

73.

încurajează Comisia și statele membre să elimine obstacolele cu care antreprenoriatul se confruntă în continuare, după cum se indică în cel de-al doilea domeniu al Planului de acțiune; în plus, consideră că sistemele de asigurări sociale ar trebui să nu facă diferențe între întreprinzători și lucrătorii care desfășoară o activitate independentă;

| 74. | menționează că, pentru a crea un mediu favorabil dezvoltării întreprinderilor, autoritățile publice trebuie să investească în infrastructuri de calitate, fie în domeniul transportului, fie în cel digital, iar pentru aceasta, au nevoie de sprijinul Uniunii Europene; |
| --- | --- |

74.

menționează că, pentru a crea un mediu favorabil dezvoltării întreprinderilor, autoritățile publice trebuie să investească în infrastructuri de calitate, fie în domeniul transportului, fie în cel digital, iar pentru aceasta, au nevoie de sprijinul Uniunii Europene;

| 75. | recunoaște în special că, în următorii ani, câteva sute de mii de patroni de întreprinderi în vârstă din UE vor trebui fie să-și treacă întreprinderile în mâinile generației următoare, fie să le închidă; prin urmare, vor trebui puse în aplicare strategii de transmitere prin succesiune a întreprinderilor și va trebui ridicat gradul de conștientizare cu privire la această problemă. În acest sens, Comitetul Regiunilor își reiterează solicitarea exprimată în avizul său privind ajutoarele de stat regionale (4) ca reluările de activitate să devină eligibile în contextul noilor orientări privind ASR; |
| --- | --- |

75.

recunoaște în special că, în următorii ani, câteva sute de mii de patroni de întreprinderi în vârstă din UE vor trebui fie să-și treacă întreprinderile în mâinile generației următoare, fie să le închidă; prin urmare, vor trebui puse în aplicare strategii de transmitere prin succesiune a întreprinderilor și va trebui ridicat gradul de conștientizare cu privire la această problemă. În acest sens, Comitetul Regiunilor își reiterează solicitarea exprimată în avizul său privind ajutoarele de stat regionale (4) ca reluările de activitate să devină eligibile în contextul noilor orientări privind ASR;

| 76. | este de acord cu faptul că trebuie simplificate procedurile de faliment, pentru a li se acorda întreprinzătorilor o a doua șansă; |
| --- | --- |

76.

este de acord cu faptul că trebuie simplificate procedurile de faliment, pentru a li se acorda întreprinzătorilor o a doua șansă;

Promovarea modelelor de urmat și a antreprenoriatului la nivelul unor grupuri specifice

| 77. | consideră că este esențial ca birocrația legată de crearea, extinderea sau stabilirea sediului întreprinderilor să se reducă în mod constant; |
| --- | --- |

77.

consideră că este esențial ca birocrația legată de crearea, extinderea sau stabilirea sediului întreprinderilor să se reducă în mod constant;

| 78. | sprijină ideea consolidării antreprenoriatului la nivelul unor grupuri specifice, luându-se în considerare provocările specifice cu care se confruntă aceștia; |
| --- | --- |

78.

sprijină ideea consolidării antreprenoriatului la nivelul unor grupuri specifice, luându-se în considerare provocările specifice cu care se confruntă aceștia;

| 79. | subliniază rolul esențial al întreprinzătorilor în vârstă pentru economia UE și subliniază că, în contextul observațiilor legate de evoluția demografică, este posibil ca rolul acestora să crească; |
| --- | --- |

79.

subliniază rolul esențial al întreprinzătorilor în vârstă pentru economia UE și subliniază că, în contextul observațiilor legate de evoluția demografică, este posibil ca rolul acestora să crească;

| 80. | apreciază faptul că Planul de acțiune consideră rolul persoanelor în vârstă ca fiind o resursă valoroasă pentru antreprenoriat în UE și, ca urmare, are în vedere posibile sinergii cu politicile sociale care vizează creșterea activității economice în rândul generației 50+; |
| --- | --- |

80.

apreciază faptul că Planul de acțiune consideră rolul persoanelor în vârstă ca fiind o resursă valoroasă pentru antreprenoriat în UE și, ca urmare, are în vedere posibile sinergii cu politicile sociale care vizează creșterea activității economice în rândul generației 50+;

| 81. | subliniază că, prin îndelungata lor experiență profesională, angajații mai în vârstă constituie o sursă bogată de cunoștințe și pot oferi un ajutor esențial tinerei generații de întreprinzători pentru a-și înființa sau consolida propriile întreprinderi; |
| --- | --- |

81.

subliniază că, prin îndelungata lor experiență profesională, angajații mai în vârstă constituie o sursă bogată de cunoștințe și pot oferi un ajutor esențial tinerei generații de întreprinzători pentru a-și înființa sau consolida propriile întreprinderi;

| 82. | este de acord că furnizorii de servicii de asistență pentru întreprinderile locale și regionale trebuie să își identifice în continuare metodele de lucru, permițându-le lucrătorilor în vârstă să rămână activi, pe bază voluntară și ajutând la ridicarea capacității de inserție profesională atât a persoanelor care urmează studii, cât și a întreprinzătorilor debutanți (prin programe de mentorat); |
| --- | --- |

82.

este de acord că furnizorii de servicii de asistență pentru întreprinderile locale și regionale trebuie să își identifice în continuare metodele de lucru, permițându-le lucrătorilor în vârstă să rămână activi, pe bază voluntară și ajutând la ridicarea capacității de inserție profesională atât a persoanelor care urmează studii, cât și a întreprinzătorilor debutanți (prin programe de mentorat);

| 83. | în acest sens, recomandă stimularea unei atitudini favorabile îmbătrânirii active în cadrul întreprinderilor. Îmbătrânirea activă, pe lângă faptul că le este benefică persoanelor implicate, poate fi și o sursă de creștere și inovare. La nivel local și regional, factorii de decizie ar putea explora mai în profunzime și promova „oportunitățile de aur” („golden opportunities”) oferite de economia vârstei a treia, așa-numita „economie de argint” („silver economy”), care va depinde în mare măsură de schimbarea de atitudine față de noile politici care promovează conștientizarea acestor posibilități; |
| --- | --- |

83.

în acest sens, recomandă stimularea unei atitudini favorabile îmbătrânirii active în cadrul întreprinderilor. Îmbătrânirea activă, pe lângă faptul că le este benefică persoanelor implicate, poate fi și o sursă de creștere și inovare. La nivel local și regional, factorii de decizie ar putea explora mai în profunzime și promova „oportunitățile de aur” („golden opportunities”) oferite de economia vârstei a treia, așa-numita „economie de argint” („silver economy”), care va depinde în mare măsură de schimbarea de atitudine față de noile politici care promovează conștientizarea acestor posibilități;

| 84. | subliniază că unele regiuni europene s-au orientat deja către anumite grupuri specifice pentru a-și spori potențialul antreprenorial și încurajează și alte regiuni să își valorifice cunoștințele dobândite; un bun exemplu în acest sens este programul „Principi Attivi”, pus în aplicare de regiunea Puglia; |
| --- | --- |

84.

subliniază că unele regiuni europene s-au orientat deja către anumite grupuri specifice pentru a-și spori potențialul antreprenorial și încurajează și alte regiuni să își valorifice cunoștințele dobândite; un bun exemplu în acest sens este programul „Principi Attivi”, pus în aplicare de regiunea Puglia;

Creșterea potențialului inovator al Europei prin antreprenoriat

| 85. | este de acord că economia ecologică oferă un potențial de inovare considerabil și că IMM-urile s-ar putea concentra asupra acestui sector într-un mod mai eficace; |
| --- | --- |

85.

este de acord că economia ecologică oferă un potențial de inovare considerabil și că IMM-urile s-ar putea concentra asupra acestui sector într-un mod mai eficace;

| 86. | face referire la rolul important pe care îl pot juca incubatoarele de afaceri și inițiativele de tip cluster în promovarea unui transfer mai eficient al competențelor științifice și a difuzării cunoștințelor către economia reală și în consolidarea competitivității și capacității de influență a economiilor regionale; încurajează comercializarea cunoștințelor științifice; |
| --- | --- |

86.

face referire la rolul important pe care îl pot juca incubatoarele de afaceri și inițiativele de tip cluster în promovarea unui transfer mai eficient al competențelor științifice și a difuzării cunoștințelor către economia reală și în consolidarea competitivității și capacității de influență a economiilor regionale; încurajează comercializarea cunoștințelor științifice;

| 87. | subliniază că există exemple promițătoare în multe regiuni din categoria REI în care inițiativele de tip cluster și incubatoarele de afaceri pentru noi întreprinzători au avut ca rezultat noi produse și servicii cu potențial de creștere. Exemple de astfel de reușite sunt: Eco World în Styria (regiune REI 2013), Golm Science Park în Brandenburg (regiune REI 2011) sau parcul științific dotat cu incubator din regiunea Murcia (regiune REI 2011); |
| --- | --- |

87.

subliniază că există exemple promițătoare în multe regiuni din categoria REI în care inițiativele de tip cluster și incubatoarele de afaceri pentru noi întreprinzători au avut ca rezultat noi produse și servicii cu potențial de creștere. Exemple de astfel de reușite sunt: Eco World în Styria (regiune REI 2013), Golm Science Park în Brandenburg (regiune REI 2011) sau parcul științific dotat cu incubator din regiunea Murcia (regiune REI 2011);

| 88. | salută consolidarea Rețelei întreprinderilor europene și majorarea bugetului acordat pentru obiectivul specific de îmbunătățire a accesului pe piețe, care este sprijinit de rețea; |
| --- | --- |

88.

salută consolidarea Rețelei întreprinderilor europene și majorarea bugetului acordat pentru obiectivul specific de îmbunătățire a accesului pe piețe, care este sprijinit de rețea;

| 89. | solicită tuturor actorilor relevanți de la nivel regional să fie reprezentați în cadrul Rețelei întreprinderilor europene, pentru a intra în contact cu toate tipurile de IMM-uri și pentru a stabili relații tot mai puternice. |
| --- | --- |

89.

solicită tuturor actorilor relevanți de la nivel regional să fie reprezentați în cadrul Rețelei întreprinderilor europene, pentru a intra în contact cu toate tipurile de IMM-uri și pentru a stabili relații tot mai puternice.

Bruxelles, 9 octombrie 2013

Președintele Comitetului Regiunilor

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  Avizul CoR din 11 aprilie 2013, CdR2255-2012_00_00_TRA_AC, punctul 18

1

(2)  Avizul CoR din 31 ianuarie 2013, CdR2232-2012_00_00_TRA_AC, punctul 45

2

(3)  CdR 14/2012 fin, ECOS-V-025, punctul 64

3

(4)  Avizul CoR din 31 ianuarie 2013, CDR2232-2012_00_00TRA_AC, punctul 49.

4

---

| 5.12.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 356/75 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 356/75

---

Aviz — Cartea verde „Finanțarea pe termen lung a economiei europene”

2013/C 356/13

COMITETUL REGIUNILOR

| — | salută publicarea oportună de către Comisie a Cărții verzi „Finanțarea pe termen lung a economiei europene” și sprijină propunerea lansării, în vederea dezvoltării viitoare a UE, a unei dezbateri ample sub forma unei consultări publice cu privire la posibilitățile de îmbunătățire a ofertei de finanțări pe termen lung și de consolidare și diversificare a sistemului de investiții pe termen lung din Europa; |
| --- | --- |

—

salută publicarea oportună de către Comisie a Cărții verzi „Finanțarea pe termen lung a economiei europene” și sprijină propunerea lansării, în vederea dezvoltării viitoare a UE, a unei dezbateri ample sub forma unei consultări publice cu privire la posibilitățile de îmbunătățire a ofertei de finanțări pe termen lung și de consolidare și diversificare a sistemului de investiții pe termen lung din Europa;

| — | subscrie opiniei Comisiei, potrivit căreia, în urma crizei financiare, sectorul financiar european reușește mai greu să canalizeze economiile spre investiții pe termen lung; criza financiară și situația macroeconomică precară actuală au creat în primul rând un climat de nesiguranță și de reticență față de asumarea de riscuri, care se resimte mai ales în statele membre confruntate cu probleme financiare; |
| --- | --- |

—

subscrie opiniei Comisiei, potrivit căreia, în urma crizei financiare, sectorul financiar european reușește mai greu să canalizeze economiile spre investiții pe termen lung; criza financiară și situația macroeconomică precară actuală au creat în primul rând un climat de nesiguranță și de reticență față de asumarea de riscuri, care se resimte mai ales în statele membre confruntate cu probleme financiare;

| — | își exprimă îngrijorarea față de faptul că ofertele de finanțare pe termen lung și măsurile specifice de stimulare a investițiilor pe termen lung nu țin suficient seama de particularitățile locale și regionale; |
| --- | --- |

—

își exprimă îngrijorarea față de faptul că ofertele de finanțare pe termen lung și măsurile specifice de stimulare a investițiilor pe termen lung nu țin suficient seama de particularitățile locale și regionale;

| — | regretă că UE a limitat concurența și marja de manevră a guvernelor în anumite domenii de investiții care prezintă o importanță deosebită pentru autoritățile locale și regionale. Procesele de coordonare și procedurile de autorizare sunt prea îndelungate și complicate, ceea ce duce la scăderea competitivității Europei pe piața mondială și la creșterea atractivității altor regiuni ale lumii din perspectiva investitorilor; |
| --- | --- |

—

regretă că UE a limitat concurența și marja de manevră a guvernelor în anumite domenii de investiții care prezintă o importanță deosebită pentru autoritățile locale și regionale. Procesele de coordonare și procedurile de autorizare sunt prea îndelungate și complicate, ceea ce duce la scăderea competitivității Europei pe piața mondială și la creșterea atractivității altor regiuni ale lumii din perspectiva investitorilor;

| Raportor | dl Uno SILBERG (EE-AE), membru al Consiliului local Kose |
| --- | --- |
| Document de referință | Inițiativa Comisiei Europene: „Carte verde – finanțarea pe termen lung a economiei europene”
  COM(2013) 150 final |

Raportor

dl Uno SILBERG (EE-AE), membru al Consiliului local Kose

Document de referință

Inițiativa Comisiei Europene: „Carte verde – finanțarea pe termen lung a economiei europene”

COM(2013) 150 final

I.   OBSERVAȚII GENERALE

COMITETUL REGIUNILOR

O creștere inteligentă și favorabilă incluziunii

| 1. | salută publicarea oportună de către Comisie a Cărții verzi „Finanțarea pe termen lung a economiei europene” și sprijină propunerea lansării, în vederea dezvoltării viitoare a UE, a unei dezbateri ample sub forma unei consultări publice cu privire la posibilitățile de îmbunătățire a ofertei de finanțări pe termen lung și de consolidare și diversificare a sistemului de investiții pe termen lung din Europa; |
| --- | --- |

1.

salută publicarea oportună de către Comisie a Cărții verzi „Finanțarea pe termen lung a economiei europene” și sprijină propunerea lansării, în vederea dezvoltării viitoare a UE, a unei dezbateri ample sub forma unei consultări publice cu privire la posibilitățile de îmbunătățire a ofertei de finanțări pe termen lung și de consolidare și diversificare a sistemului de investiții pe termen lung din Europa;

| 2. | subscrie opiniei Comisiei, potrivit căreia, în urma crizei financiare, sectorul financiar european reușește mai greu să canalizeze economiile spre investiții pe termen lung; criza financiară și situația macroeconomică precară actuală au creat în primul rând un climat de nesiguranță și de reticență față de asumarea de riscuri, care se resimte mai ales în statele membre confruntate cu probleme financiare; |
| --- | --- |

2.

subscrie opiniei Comisiei, potrivit căreia, în urma crizei financiare, sectorul financiar european reușește mai greu să canalizeze economiile spre investiții pe termen lung; criza financiară și situația macroeconomică precară actuală au creat în primul rând un climat de nesiguranță și de reticență față de asumarea de riscuri, care se resimte mai ales în statele membre confruntate cu probleme financiare;

| 3. | sprijină punctul de vedere al Comisiei potrivit căruia marea provocare cu care se confruntă Europa constă în readucerea UE pe calea dezvoltării inteligente, durabile și favorabile incluziunii. În același timp, trebuie să se acorde mai multă atenție particularităților locale și regionale și provocărilor cu care se confruntă IMM-urile, de care trebuie să se țină seama într-o mai mare măsură; |
| --- | --- |

3.

sprijină punctul de vedere al Comisiei potrivit căruia marea provocare cu care se confruntă Europa constă în readucerea UE pe calea dezvoltării inteligente, durabile și favorabile incluziunii. În același timp, trebuie să se acorde mai multă atenție particularităților locale și regionale și provocărilor cu care se confruntă IMM-urile, de care trebuie să se țină seama într-o mai mare măsură;

| 4. | subliniază că o cooperare multilaterală și extinsă între instituțiile UE, statele membre, orașe și regiuni, autorități locale și regionale și grupuri de interese, bazată în primul rând pe principiul subsidiarității și pe cel al proporționalității, va fi decisivă pentru depășirea crizei economice, pentru soluționarea noilor provocări și pentru stabilirea și realizarea unor obiective comune; |
| --- | --- |

4.

subliniază că o cooperare multilaterală și extinsă între instituțiile UE, statele membre, orașe și regiuni, autorități locale și regionale și grupuri de interese, bazată în primul rând pe principiul subsidiarității și pe cel al proporționalității, va fi decisivă pentru depășirea crizei economice, pentru soluționarea noilor provocări și pentru stabilirea și realizarea unor obiective comune;

| 5. | consideră că creșterea valorii adăugate medii a întreprinderilor din economia productivă care aparțin ramurilor economice caracterizate de o utilizare intensivă a forței de muncă ar putea constitui o modalitate eficientă de stimulare a creșterii economice. Stimularea acestor întreprinderi cu ajutorul inovațiilor și prin simplificarea condițiilor de acces la capital ar putea avea un impact profund asupra întregii economii; |
| --- | --- |

5.

consideră că creșterea valorii adăugate medii a întreprinderilor din economia productivă care aparțin ramurilor economice caracterizate de o utilizare intensivă a forței de muncă ar putea constitui o modalitate eficientă de stimulare a creșterii economice. Stimularea acestor întreprinderi cu ajutorul inovațiilor și prin simplificarea condițiilor de acces la capital ar putea avea un impact profund asupra întregii economii;

| 6. | atrage atenția asupra faptului că în prezent activele bazate pe cunoaștere ale celor mai mari întreprinderi din lume (întreprinderile cotate la bursă pe indicele S&P 500) reprezintă deja 80 % din valoarea acestor întreprinderi. Motoarele de creștere se găsesc în primul rând în sectoarele economice cu cel mai mare potențial de creștere din lume: economia verde, agricultura (inclusiv utilizarea mai eficientă a resurselor biologice locale și bioeconomia), economia pentru vârsta a treia, produsele și serviciile din domeniul îngrijirilor de sănătate și al asigurărilor sociale, aplicațiile IT și implementarea economiei creative în anumite domenii economice și alte domenii ale vieții. În SUA, de exemplu, o mare parte (aproape 60 %) din locurile de muncă nou-create în următorii zece ani ar putea fi legate de astfel de produse și servicii, care încă nici nu există. Avantajele economice ale valorificării sau reutilizării informațiilor din sectorul public cu ajutorul aplicațiilor informatice s-ar putea ridica anual până la 140 de miliarde de euro, ceea ce se traduce printr-o creștere corespunzătoare a PIB-ului (1); |
| --- | --- |

6.

atrage atenția asupra faptului că în prezent activele bazate pe cunoaștere ale celor mai mari întreprinderi din lume (întreprinderile cotate la bursă pe indicele S&P 500) reprezintă deja 80 % din valoarea acestor întreprinderi. Motoarele de creștere se găsesc în primul rând în sectoarele economice cu cel mai mare potențial de creștere din lume: economia verde, agricultura (inclusiv utilizarea mai eficientă a resurselor biologice locale și bioeconomia), economia pentru vârsta a treia, produsele și serviciile din domeniul îngrijirilor de sănătate și al asigurărilor sociale, aplicațiile IT și implementarea economiei creative în anumite domenii economice și alte domenii ale vieții. În SUA, de exemplu, o mare parte (aproape 60 %) din locurile de muncă nou-create în următorii zece ani ar putea fi legate de astfel de produse și servicii, care încă nici nu există. Avantajele economice ale valorificării sau reutilizării informațiilor din sectorul public cu ajutorul aplicațiilor informatice s-ar putea ridica anual până la 140 de miliarde de euro, ceea ce se traduce printr-o creștere corespunzătoare a PIB-ului (1);

| 7. | reamintește avizele sale anterioare pe teme similare: Avizul Comitetului Regiunilor privind sinergiile dintre investițiile private și finanțarea publică la nivel local și regional – parteneriate pentru creștere economică și prosperitate
   (2); Avizul Comitetului Regiunilor pe tema „Mobilizarea investițiilor private și publice în vederea relansării economice și realizării unei transformări structurale pe termen lung: dezvoltarea parteneriatelor public-privat”
   (3); Avizul Comitetului Regiunilor privind Programul pentru competitivitatea întreprinderilor și întreprinderile mici și mijlocii (2014-2020)
   (4); Avizul Comitetului Regiunilor privind crearea unor sinergii mai puternice între bugetul UE, bugetele naționale și cele subnaționale
   (5); Avizul Comitetului Regiunilor privind rolul autorităților locale și regionale în promovarea creșterii și în consolidarea înființării de locuri de muncă
   (6); |
| --- | --- |

7.

reamintește avizele sale anterioare pe teme similare: Avizul Comitetului Regiunilor privind sinergiile dintre investițiile private și finanțarea publică la nivel local și regional – parteneriate pentru creștere economică și prosperitate
   (2); Avizul Comitetului Regiunilor pe tema „Mobilizarea investițiilor private și publice în vederea relansării economice și realizării unei transformări structurale pe termen lung: dezvoltarea parteneriatelor public-privat”
   (3); Avizul Comitetului Regiunilor privind Programul pentru competitivitatea întreprinderilor și întreprinderile mici și mijlocii (2014-2020)
   (4); Avizul Comitetului Regiunilor privind crearea unor sinergii mai puternice între bugetul UE, bugetele naționale și cele subnaționale
   (5); Avizul Comitetului Regiunilor privind rolul autorităților locale și regionale în promovarea creșterii și în consolidarea înființării de locuri de muncă
   (6);

II.   PUNCTUL DE VEDERE AL COMITETULUI REGIUNILOR

Furnizarea de finanțare pe termen lung și caracteristicile investițiilor pe termen lung

| 8. | este de acord cu analiza Comisiei Europene, în care sunt formulate câteva concluzii esențiale: investitorii nu au certitudine juridică și sunt foarte prudenți atunci când efectuează investiții. Aceștia preferă investiții pe termen scurt, mai degrabă lichide și cu precădere în obiecte de investiții private. Instituțiile financiare își îndreaptă deseori atenția spre țările emergente, care se dezvoltă rapid și în care nivelul salariilor este scăzut; |
| --- | --- |

8.

este de acord cu analiza Comisiei Europene, în care sunt formulate câteva concluzii esențiale: investitorii nu au certitudine juridică și sunt foarte prudenți atunci când efectuează investiții. Aceștia preferă investiții pe termen scurt, mai degrabă lichide și cu precădere în obiecte de investiții private. Instituțiile financiare își îndreaptă deseori atenția spre țările emergente, care se dezvoltă rapid și în care nivelul salariilor este scăzut;

| 9. | este îngrijorat totodată de creșterea rapidă a concurenței internaționale pentru capital străin ca urmare a faptului că statele îndatorate au nevoie urgentă de noi surse de capital pentru a putea face investiții generatoare de creștere și pentru a putea gestiona datoriile acumulate până în prezent. Atenția nu ar trebui să se concentreze asupra împrumuturilor sau doar asupra împrumuturilor, ci și asupra altor surse de capital; |
| --- | --- |

9.

este îngrijorat totodată de creșterea rapidă a concurenței internaționale pentru capital străin ca urmare a faptului că statele îndatorate au nevoie urgentă de noi surse de capital pentru a putea face investiții generatoare de creștere și pentru a putea gestiona datoriile acumulate până în prezent. Atenția nu ar trebui să se concentreze asupra împrumuturilor sau doar asupra împrumuturilor, ci și asupra altor surse de capital;

| 10. | subliniază că orașele și regiunile joacă multe roluri diferite pe piețele financiare, realizând investiții proprii pe termen lung și investind în grade diferite în nume propriu, ca de exemplu prin intermediul întreprinderilor municipale sau din motive de politică industrială. De asemenea, orașele și regiunile reprezintă ele însele investiții pe piețele financiare; |
| --- | --- |

10.

subliniază că orașele și regiunile joacă multe roluri diferite pe piețele financiare, realizând investiții proprii pe termen lung și investind în grade diferite în nume propriu, ca de exemplu prin intermediul întreprinderilor municipale sau din motive de politică industrială. De asemenea, orașele și regiunile reprezintă ele însele investiții pe piețele financiare;

| 11. | constată că sectorul public operează pe piețele financiare într-un mediu diferit și cu alte obiective decât sectorul privat. Necesitatea recuperării investițiilor, orizontul de investiții și toleranța la riscuri, de exemplu, sunt foarte diferite pentru investitorii publici și cei privați. Prin urmare, Comisia ar trebui să acorde o atenție deosebită activității sectorului public în ceea ce privește finanțarea pe termen lung; |
| --- | --- |

11.

constată că sectorul public operează pe piețele financiare într-un mediu diferit și cu alte obiective decât sectorul privat. Necesitatea recuperării investițiilor, orizontul de investiții și toleranța la riscuri, de exemplu, sunt foarte diferite pentru investitorii publici și cei privați. Prin urmare, Comisia ar trebui să acorde o atenție deosebită activității sectorului public în ceea ce privește finanțarea pe termen lung;

| 12. | își exprimă îngrijorarea față de faptul că ofertele de finanțare pe termen lung și măsurile specifice de stimulare a investițiilor pe termen lung nu țin suficient seama de particularitățile locale și regionale; |
| --- | --- |

12.

își exprimă îngrijorarea față de faptul că ofertele de finanțare pe termen lung și măsurile specifice de stimulare a investițiilor pe termen lung nu țin suficient seama de particularitățile locale și regionale;

| 13. | regretă că UE a limitat concurența și marja de manevră a guvernelor în anumite domenii de investiții care prezintă o importanță deosebită pentru autoritățile locale și regionale. Procesele de coordonare și procedurile de autorizare sunt prea îndelungate și complicate, ceea ce duce la scăderea competitivității Europei pe piața mondială și la creșterea atractivității altor regiuni ale lumii din perspectiva investitorilor; |
| --- | --- |

13.

regretă că UE a limitat concurența și marja de manevră a guvernelor în anumite domenii de investiții care prezintă o importanță deosebită pentru autoritățile locale și regionale. Procesele de coordonare și procedurile de autorizare sunt prea îndelungate și complicate, ceea ce duce la scăderea competitivității Europei pe piața mondială și la creșterea atractivității altor regiuni ale lumii din perspectiva investitorilor;

| 14. | solicită facilitarea și încurajarea investițiilor pe termen lung care sunt efectuate de către autoritățile locale și regionale și care conduc la crearea de locuri de muncă, promovează inovarea tehnologică și creșterea ecologică și stimulează dezvoltarea infrastructurilor de energie, comunicații și transporturi, inclusiv în perioade dificile din punct de vedere economic; |
| --- | --- |

14.

solicită facilitarea și încurajarea investițiilor pe termen lung care sunt efectuate de către autoritățile locale și regionale și care conduc la crearea de locuri de muncă, promovează inovarea tehnologică și creșterea ecologică și stimulează dezvoltarea infrastructurilor de energie, comunicații și transporturi, inclusiv în perioade dificile din punct de vedere economic;

Îmbunătățirea finanțării pe termen lung a economiei europene. Capacitatea instituțiilor financiare de a canaliza finanțări pe termen lung

| 15. | amintește că, în concluziile Consiliului European din decembrie 2012 (7) se subliniază că „posibilitățile oferite de cadrul bugetar actual al UE, de a ajunge la un echilibru între nevoile de investiții publice productive și obiectivele disciplinei bugetare pot fi exploatate în cadrul componentei preventive” a Pactului de stabilitate și de creștere. Pe acest fundal, își reiterează dorința ca Pactul de stabilitate să fie reformat astfel încât, la calcularea deficitelor bugetare, să se facă distincția dintre cheltuielile curente și cheltuielile pentru investiții, pentru a se evita încetinirea investițiilor publice rentabile pe termen lung; |
| --- | --- |

15.

amintește că, în concluziile Consiliului European din decembrie 2012 (7) se subliniază că „posibilitățile oferite de cadrul bugetar actual al UE, de a ajunge la un echilibru între nevoile de investiții publice productive și obiectivele disciplinei bugetare pot fi exploatate în cadrul componentei preventive” a Pactului de stabilitate și de creștere. Pe acest fundal, își reiterează dorința ca Pactul de stabilitate să fie reformat astfel încât, la calcularea deficitelor bugetare, să se facă distincția dintre cheltuielile curente și cheltuielile pentru investiții, pentru a se evita încetinirea investițiilor publice rentabile pe termen lung;

| 16. | își exprimă mulțumirea față de faptul că băncile își redobândesc treptat capacitatea de a-și orienta fondurile către investiții pe termen lung, însă constată că până în prezent fondurile pentru investițiile locale au fost puse la dispoziție numai în condiții complet inadecvate; |
| --- | --- |

16.

își exprimă mulțumirea față de faptul că băncile își redobândesc treptat capacitatea de a-și orienta fondurile către investiții pe termen lung, însă constată că până în prezent fondurile pentru investițiile locale au fost puse la dispoziție numai în condiții complet inadecvate;

Băncile naționale și multilaterale de dezvoltare și stimulentele financiare

| 17. | consideră că este important ca băncile naționale și multilaterale de investiții (a) să sprijine investițiile cu importanță strategică, mai ales în domeniul infrastructurilor și al aprovizionării cu energie și (b) să urmeze o politică financiară anticiclică, adică să rețină capital în perioadele de creștere economică și să crească semnificativ investițiile în special într-o perioadă de profundă criză economică; |
| --- | --- |

17.

consideră că este important ca băncile naționale și multilaterale de investiții (a) să sprijine investițiile cu importanță strategică, mai ales în domeniul infrastructurilor și al aprovizionării cu energie și (b) să urmeze o politică financiară anticiclică, adică să rețină capital în perioadele de creștere economică și să crească semnificativ investițiile în special într-o perioadă de profundă criză economică;

| 18. | este de acord cu faptul că o consolidare excesivă a băncilor ar trebui împiedicată la nivelul UE; pe de altă parte, recomandă intensificarea cooperării în vederea reunirii fondurilor disponibile pentru investiții la nivel local și regional; |
| --- | --- |

18.

este de acord cu faptul că o consolidare excesivă a băncilor ar trebui împiedicată la nivelul UE; pe de altă parte, recomandă intensificarea cooperării în vederea reunirii fondurilor disponibile pentru investiții la nivel local și regional;

| 19. | consideră că investițiile care promovează creșterea economică durabilă ar trebui să facă obiectul unor controale pe un termen mai lung și solicită ca planurile de investiții provizorii să continue. Obligațiunile pentru finanțarea proiectelor ar asigura pe termen lung și sustenabilitatea la nivel local și regional; |
| --- | --- |

19.

consideră că investițiile care promovează creșterea economică durabilă ar trebui să facă obiectul unor controale pe un termen mai lung și solicită ca planurile de investiții provizorii să continue. Obligațiunile pentru finanțarea proiectelor ar asigura pe termen lung și sustenabilitatea la nivel local și regional;

| 20. | este de părere că investițiile pe termen lung la nivel local și regional ar putea fi sprijinite nu numai prin instrumentele și cadrele politice disponibile, ci și prin reducerea birocrației, prin dezvoltarea comunicării pe internet și prin accelerarea substanțială a procesului decizional; |
| --- | --- |

20.

este de părere că investițiile pe termen lung la nivel local și regional ar putea fi sprijinite nu numai prin instrumentele și cadrele politice disponibile, ci și prin reducerea birocrației, prin dezvoltarea comunicării pe internet și prin accelerarea substanțială a procesului decizional;

Investitorii instituționali

| 21. | consideră, de asemenea, că investitorii instituționali joacă un rol esențial în finanțarea pe termen lung și că Directiva Solvabilitate II trebuie respectată. Rolul acestor investitori este cu siguranță cu atât mai important, cu cât cresc sumele investite. În acest context, trebuie să se garanteze că fondurile disponibile sunt investite în economia UE, și nu în cea a Asiei sau a altor regiuni ale lumii; |
| --- | --- |

21.

consideră, de asemenea, că investitorii instituționali joacă un rol esențial în finanțarea pe termen lung și că Directiva Solvabilitate II trebuie respectată. Rolul acestor investitori este cu siguranță cu atât mai important, cu cât cresc sumele investite. În acest context, trebuie să se garanteze că fondurile disponibile sunt investite în economia UE, și nu în cea a Asiei sau a altor regiuni ale lumii;

Efectele combinate ale reformei reglementărilor asupra instituțiilor financiare

| 22. | subliniază că reformele actuale și viitoare ale normelor prudențiale vor avea efecte cumulative pe termen lung. Sistemul de reglementare trebuie gândit cu temeinicie, iar de-a lungul anilor trebuie monitorizate îndeaproape – inclusiv la nivel local și regional – eventualele efecte. |
| --- | --- |

22.

subliniază că reformele actuale și viitoare ale normelor prudențiale vor avea efecte cumulative pe termen lung. Sistemul de reglementare trebuie gândit cu temeinicie, iar de-a lungul anilor trebuie monitorizate îndeaproape – inclusiv la nivel local și regional – eventualele efecte.

Eficiența și eficacitatea piețelor financiare în ceea ce privește oferirea de instrumente de finanțare pe termen lung

| 23. | observă că finanțarea de pe piața de capital a investițiilor pe termen lung în Europa poate fi îmbunătățită prin consolidarea pieței interne de capital a UE și a infrastructurii, sprijinirea instituțiilor financiare locale și regionale, precum și prin garantarea unei protecții eficiente a investitorilor și că ar trebui implicate fondurile de pensii care investesc în dezvoltarea locală și regională; |
| --- | --- |

23.

observă că finanțarea de pe piața de capital a investițiilor pe termen lung în Europa poate fi îmbunătățită prin consolidarea pieței interne de capital a UE și a infrastructurii, sprijinirea instituțiilor financiare locale și regionale, precum și prin garantarea unei protecții eficiente a investitorilor și că ar trebui implicate fondurile de pensii care investesc în dezvoltarea locală și regională;

| 24. | consideră că este necesar să se dezvolte mai multe produse de investiții sau pachete de investiții potențiale (ca, de exemplu, proiecte rutiere sau de infrastructură) care s-ar putea preta mai bine la investiții directe din fonduri de pensii; |
| --- | --- |

24.

consideră că este necesar să se dezvolte mai multe produse de investiții sau pachete de investiții potențiale (ca, de exemplu, proiecte rutiere sau de infrastructură) care s-ar putea preta mai bine la investiții directe din fonduri de pensii;

| 25. | consideră că este imperios necesară creșterea productivității muncii. Aceasta trebuie să se adapteze continuu la un mediu economic în schimbare permanentă. Într-un astfel de mediu poate fi util dacă lucrătorii pot și doresc totodată să îndeplinească și rolul de acționari și investitori, care sunt interesați să se investească pe termen lung în întreprinderea în care muncesc; în cazul investițiilor realizate la nivel local, în special în sectorul energiei și în sectorul mediului, este necesar să se creeze structuri de investiții în cadrul cărora comunitatea locală și regională să poată fi și actor financiar, nu doar consumator; |
| --- | --- |

25.

consideră că este imperios necesară creșterea productivității muncii. Aceasta trebuie să se adapteze continuu la un mediu economic în schimbare permanentă. Într-un astfel de mediu poate fi util dacă lucrătorii pot și doresc totodată să îndeplinească și rolul de acționari și investitori, care sunt interesați să se investească pe termen lung în întreprinderea în care muncesc; în cazul investițiilor realizate la nivel local, în special în sectorul energiei și în sectorul mediului, este necesar să se creeze structuri de investiții în cadrul cărora comunitatea locală și regională să poată fi și actor financiar, nu doar consumator;

| 26. | subliniază că pentru stimularea schimbărilor și dezvoltarea locală poate fi util ca lucrătorii să fie totodată acționari și investitori, dacă doresc acest lucru și dacă există posibilitatea unei participări în cadrul structurii de piață existente. În acest sens, o modificare a normelor contabile și mai multă transparență ar putea încuraja dorința de participare a lucrătorilor; |
| --- | --- |

26.

subliniază că pentru stimularea schimbărilor și dezvoltarea locală poate fi util ca lucrătorii să fie totodată acționari și investitori, dacă doresc acest lucru și dacă există posibilitatea unei participări în cadrul structurii de piață existente. În acest sens, o modificare a normelor contabile și mai multă transparență ar putea încuraja dorința de participare a lucrătorilor;

| 27. | este convins de necesitatea implicării sporite a microîntreprinderilor și a IMM-urilor, a îmbunătățirii transparenței în locurile de tranzacționare și a participării investitorilor. Ar trebui sporită cota pieței de împrumuturi în afara sectorului financiar și facilitat accesul pe piață al împrumuturilor destinate IMM-urilor; |
| --- | --- |

27.

este convins de necesitatea implicării sporite a microîntreprinderilor și a IMM-urilor, a îmbunătățirii transparenței în locurile de tranzacționare și a participării investitorilor. Ar trebui sporită cota pieței de împrumuturi în afara sectorului financiar și facilitat accesul pe piață al împrumuturilor destinate IMM-urilor;

| 28. | subliniază că piața de securitizări din UE poate fi revigorată dacă se controlează modul în care instituțiile financiare folosesc capitalul și dacă se asigură, prin utilizarea unor metode de evaluare transparente și uniforme, luarea în considerare doar a capitalului garantat corespunzător. Aplicarea măsurilor ar putea genera capital liber, care ar putea fi canalizat în investiții; în paralel ar trebui asigurată o piață lichidă de obligațiuni de proiecte pentru IMM-uri; |
| --- | --- |

28.

subliniază că piața de securitizări din UE poate fi revigorată dacă se controlează modul în care instituțiile financiare folosesc capitalul și dacă se asigură, prin utilizarea unor metode de evaluare transparente și uniforme, luarea în considerare doar a capitalului garantat corespunzător. Aplicarea măsurilor ar putea genera capital liber, care ar putea fi canalizat în investiții; în paralel ar trebui asigurată o piață lichidă de obligațiuni de proiecte pentru IMM-uri;

Factori transversali care permit economisirea și finanțarea pe termen lung

| 29. | este de părere că crearea unor modele diferite pentru conturile de economii speciale din interiorul UE și eventualele avantaje ale acestor conturi depind de modul cum pot fi garantate dobânzile economiilor; |
| --- | --- |

29.

este de părere că crearea unor modele diferite pentru conturile de economii speciale din interiorul UE și eventualele avantaje ale acestor conturi depind de modul cum pot fi garantate dobânzile economiilor;

| 30. | își exprimă temerile cu privire la faptul că introducerea unui cont de economisire obligatoriu sau parțial obligatoriu la nivelul UE s-ar putea confrunta în unele state membre cu o respingere fățișă, iar, în cazul în care ar avea caracter voluntar, nu s-ar bucura de mult interes din partea publicului. La alegerea unui model pentru un cont de economii special la nivelul UE ar trebui neapărat preferate acele modele care sunt cele mai apte să restabilească încrederea și să contribuie la realizarea obiectivelor în materie de creștere și de ocupare a forței de muncă ale Strategiei Europa 2020 la nivel local și regional; |
| --- | --- |

30.

își exprimă temerile cu privire la faptul că introducerea unui cont de economisire obligatoriu sau parțial obligatoriu la nivelul UE s-ar putea confrunta în unele state membre cu o respingere fățișă, iar, în cazul în care ar avea caracter voluntar, nu s-ar bucura de mult interes din partea publicului. La alegerea unui model pentru un cont de economii special la nivelul UE ar trebui neapărat preferate acele modele care sunt cele mai apte să restabilească încrederea și să contribuie la realizarea obiectivelor în materie de creștere și de ocupare a forței de muncă ale Strategiei Europa 2020 la nivel local și regional;

Impozitare

| 31. | este de dorit să se aibă în vedere o abordare europeană coordonată pentru stabilirea unor cote de impozitare mai joase în cazul investițiilor de capital; |
| --- | --- |

31.

este de dorit să se aibă în vedere o abordare europeană coordonată pentru stabilirea unor cote de impozitare mai joase în cazul investițiilor de capital;

| 32. | este de părere că, în vederea stabilirii unor stimulente corecte pentru economisirea pe termen lung, trebuie să se reflecteze la nivel național la utilizarea unor astfel de avantaje fiscale, care să încurajeze reinvestirea rapidă a câștigurilor, investițiile pe termen lung și investițiile de capital în microîntreprinderi și IMM-uri; în acest context, ar fi util să se diferențieze între veniturile din capital și veniturile din alte surse. În plus, ar trebui avută în vedere o diferențiere a cotelor de impozitare și scutirea de impozit a economiilor pe termen lung; |
| --- | --- |

32.

este de părere că, în vederea stabilirii unor stimulente corecte pentru economisirea pe termen lung, trebuie să se reflecteze la nivel național la utilizarea unor astfel de avantaje fiscale, care să încurajeze reinvestirea rapidă a câștigurilor, investițiile pe termen lung și investițiile de capital în microîntreprinderi și IMM-uri; în acest context, ar fi util să se diferențieze între veniturile din capital și veniturile din alte surse. În plus, ar trebui avută în vedere o diferențiere a cotelor de impozitare și scutirea de impozit a economiilor pe termen lung;

| 33. | propune ca la evaluarea utilității facilităților acordate pentru impozitul pe profitul întreprinderilor să se pornească de la experiențele pozitive sau negative acumulate până în prezent. De exemplu, în unele state membre întregul profit rămâne în prezent neimpozitat, indiferent dacă este reinvestit sau nu, în timp ce doar unele din modurile sale de utilizare, prin care banii ies din întreprindere, sunt impozitate, cum ar fi dividendele, avantajele speciale sau beneficiile naturale (natural benefits) etc. În final, cota efectivă de impozitare se ridică, conform estimărilor, la 4-5 %. Printr-un astfel de sistem nu se promovează investițiile locale; |
| --- | --- |

33.

propune ca la evaluarea utilității facilităților acordate pentru impozitul pe profitul întreprinderilor să se pornească de la experiențele pozitive sau negative acumulate până în prezent. De exemplu, în unele state membre întregul profit rămâne în prezent neimpozitat, indiferent dacă este reinvestit sau nu, în timp ce doar unele din modurile sale de utilizare, prin care banii ies din întreprindere, sunt impozitate, cum ar fi dividendele, avantajele speciale sau beneficiile naturale (natural benefits) etc. În final, cota efectivă de impozitare se ridică, conform estimărilor, la 4-5 %. Printr-un astfel de sistem nu se promovează investițiile locale;

| 34. | subliniază faptul că în mai multe anchete privind deciziile de investiții sistemul fiscal a fost numit pe locurile 4-6. Conform acestor anchete, există alți factori, mai importanți, ca, de exemplu, disponibilitatea forței de muncă la fața locului și calificarea corespunzătoare a acesteia, existența energiei, apei etc. și practicarea unor costuri de bază convenabile, precum și alți factori care ar putea afecta direct sau indirect activitatea antreprenorială, cum ar fi corupția etc.; |
| --- | --- |

34.

subliniază faptul că în mai multe anchete privind deciziile de investiții sistemul fiscal a fost numit pe locurile 4-6. Conform acestor anchete, există alți factori, mai importanți, ca, de exemplu, disponibilitatea forței de muncă la fața locului și calificarea corespunzătoare a acesteia, existența energiei, apei etc. și practicarea unor costuri de bază convenabile, precum și alți factori care ar putea afecta direct sau indirect activitatea antreprenorială, cum ar fi corupția etc.;

| 35. | recomandă să se ia în considerare posibilitatea de a nu se impozita cota de profit reinvestită și veniturile din dobânzile pe investiții și să se prevadă scutiri de impozite pentru proiectele de cercetare, dezvoltare și mediu; |
| --- | --- |

35.

recomandă să se ia în considerare posibilitatea de a nu se impozita cota de profit reinvestită și veniturile din dobânzile pe investiții și să se prevadă scutiri de impozite pentru proiectele de cercetare, dezvoltare și mediu;

| 36. | în plus, sprijină o coordonare mai strânsă în scopul simplificării sistemului de impozit pe profit, al lărgirii bazei de impozitare și al reducerii cotei de impozitare. Este necesar să se limiteze intervențiile statului în economie și în viața cetățenilor și să se sporească în mod corespunzător răspunderea proprie a întreprinderilor și a cetățenilor pentru situația lor economică; trebuie totodată promovate diferite inițiative colective; |
| --- | --- |

36.

în plus, sprijină o coordonare mai strânsă în scopul simplificării sistemului de impozit pe profit, al lărgirii bazei de impozitare și al reducerii cotei de impozitare. Este necesar să se limiteze intervențiile statului în economie și în viața cetățenilor și să se sporească în mod corespunzător răspunderea proprie a întreprinderilor și a cetățenilor pentru situația lor economică; trebuie totodată promovate diferite inițiative colective;

Principiile contabile

| 37. | constată că principiile contabilității la valoarea justă nu sunt aplicate în toate statele membre. Ele sunt utilizate de întreprinderi care operează simultan în mai multe state membre ale UE. Până acum, principiile contabilității la valoarea justă nu au cauzat o modificare a comportamentului investitorilor; |
| --- | --- |

37.

constată că principiile contabilității la valoarea justă nu sunt aplicate în toate statele membre. Ele sunt utilizate de întreprinderi care operează simultan în mai multe state membre ale UE. Până acum, principiile contabilității la valoarea justă nu au cauzat o modificare a comportamentului investitorilor;

| 38. | în cazul unor perioade de finanțare lungi trebuie să se garanteze stabilitatea unor principii contabile întemeiate pe evaluarea, conform regulilor pieței, a activelor și pasivelor și să se prevadă măsuri alternative pentru a se asigura derularea fără riscuri a finanțărilor pe termen lung, ținând seama de valoarea pe piață a activelor și a surselor acestora; |
| --- | --- |

38.

în cazul unor perioade de finanțare lungi trebuie să se garanteze stabilitatea unor principii contabile întemeiate pe evaluarea, conform regulilor pieței, a activelor și pasivelor și să se prevadă măsuri alternative pentru a se asigura derularea fără riscuri a finanțărilor pe termen lung, ținând seama de valoarea pe piață a activelor și a surselor acestora;

Mecanisme de guvernanță corporativă

| 39. | consideră că acționarii pot fi motivați să își asume un angajament pe termen lung dacă se acordă avantaje fiscale pentru dividende. Același lucru este valabil dacă s-ar distribui o parte mai mare a veniturilor din dividende către acționarii care investesc aceste venituri pe termen lung. În plus, ar trebui să existe avantaje fiscale pentru investițiile pe termen lung în dezvoltarea locală și regională; |
| --- | --- |

39.

consideră că acționarii pot fi motivați să își asume un angajament pe termen lung dacă se acordă avantaje fiscale pentru dividende. Același lucru este valabil dacă s-ar distribui o parte mai mare a veniturilor din dividende către acționarii care investesc aceste venituri pe termen lung. În plus, ar trebui să existe avantaje fiscale pentru investițiile pe termen lung în dezvoltarea locală și regională;

| 40. | este de părere că în cazurile în care stimulentele pentru gestionarii de active devin un factor contraproductiv trebuie cu siguranță îmbunătățită transparența contabilității, pentru a se asigura încrederea între public, proprietarii de întreprinderi, conducerea întreprinderilor și angajați; |
| --- | --- |

40.

este de părere că în cazurile în care stimulentele pentru gestionarii de active devin un factor contraproductiv trebuie cu siguranță îmbunătățită transparența contabilității, pentru a se asigura încrederea între public, proprietarii de întreprinderi, conducerea întreprinderilor și angajați;

Informare și raportare

| 41. | consideră că, în cazul unei mai ample integrări a informațiilor de natură financiară și nefinanciară care ajută întreprinderile să aibă o viziune mai clară asupra situației lor economice pe termen lung pentru a putea lua decizii mai bune pe viitor, nu ar fi corect să se renunțe la raportarea trimestrială, ținând seama de ritmul de viață actual și de posibilitățile erei digitale. În plus, această raportare face posibilă evaluarea unei situații schimbate înainte să se acumuleze problemele și înainte ca eliminarea consecințelor să devină considerabil mai scumpă; |
| --- | --- |

41.

consideră că, în cazul unei mai ample integrări a informațiilor de natură financiară și nefinanciară care ajută întreprinderile să aibă o viziune mai clară asupra situației lor economice pe termen lung pentru a putea lua decizii mai bune pe viitor, nu ar fi corect să se renunțe la raportarea trimestrială, ținând seama de ritmul de viață actual și de posibilitățile erei digitale. În plus, această raportare face posibilă evaluarea unei situații schimbate înainte să se acumuleze problemele și înainte ca eliminarea consecințelor să devină considerabil mai scumpă;

| 42. | recomandă să se țină seama de conținutul și de sfera indicatorilor trimestriali, luând în considerare toate posibilitățile erei digitale. Totodată este important ca datele să nu fie publicate în presa specializată în mod tendențios, ci obiectiv și fiabil și să fie însoțite de rezumate inteligibile, dacă este cazul, cu implicarea experților și anexându-se o analiză scurtă; |
| --- | --- |

42.

recomandă să se țină seama de conținutul și de sfera indicatorilor trimestriali, luând în considerare toate posibilitățile erei digitale. Totodată este important ca datele să nu fie publicate în presa specializată în mod tendențios, ci obiectiv și fiabil și să fie însoțite de rezumate inteligibile, dacă este cazul, cu implicarea experților și anexându-se o analiză scurtă;

| 43. | consideră că știința economică și statistica dispun deja de suficienți indicatori comparativi pe termen lung, ceea ce face ca aplicarea, controlul și analiza indicatorilor existenți să fie o sarcină complexă. Prin urmare, nu pare oportună introducerea unor noi indicatori. Această situație s-ar putea însă schimba dacă s-ar găsi un indicator sau un median de indicatori comparativi cu o valoare informativă deosebit de ridicată; |
| --- | --- |

43.

consideră că știința economică și statistica dispun deja de suficienți indicatori comparativi pe termen lung, ceea ce face ca aplicarea, controlul și analiza indicatorilor existenți să fie o sarcină complexă. Prin urmare, nu pare oportună introducerea unor noi indicatori. Această situație s-ar putea însă schimba dacă s-ar găsi un indicator sau un median de indicatori comparativi cu o valoare informativă deosebit de ridicată;

Facilitarea accesului IMM-urilor la finanțare bancară și nebancară

| 44. | împărtășește opinia conform căreia accesul IMM-urilor la finanțare este mai dificil decât pentru întreprinderile mari, la aceasta adăugându-se faptul că în unele state membre activitatea IMM-urilor este îngreunată printr-o legislație în multe privințe discriminatorie; |
| --- | --- |

44.

împărtășește opinia conform căreia accesul IMM-urilor la finanțare este mai dificil decât pentru întreprinderile mari, la aceasta adăugându-se faptul că în unele state membre activitatea IMM-urilor este îngreunată printr-o legislație în multe privințe discriminatorie;

| 45. | propune să se reflecteze la posibilitățile unei burse publice sau la crearea unei piețe de obligațiuni bazate pe internet, pe care oricine să poată investi liber și fără intermedierea unui broker în dezvoltarea locală sau regională; |
| --- | --- |

45.

propune să se reflecteze la posibilitățile unei burse publice sau la crearea unei piețe de obligațiuni bazate pe internet, pe care oricine să poată investi liber și fără intermedierea unui broker în dezvoltarea locală sau regională;

| 46. | recomandă IMM-urilor să utilizeze drept creditori suplimentari cooperativele de credit, societățile de credit imobiliar și alte mici instituții financiare similare, a căror cotă pe piață este din păcate foarte mică în cele mai multe state din Europa de Est și a căror dezvoltare nu este adesea sprijinită de stat. De exemplu, în câteva state membre există o garanție a depozitelor bancare de la care sunt însă exceptate cooperativele de credit; |
| --- | --- |

46.

recomandă IMM-urilor să utilizeze drept creditori suplimentari cooperativele de credit, societățile de credit imobiliar și alte mici instituții financiare similare, a căror cotă pe piață este din păcate foarte mică în cele mai multe state din Europa de Est și a căror dezvoltare nu este adesea sprijinită de stat. De exemplu, în câteva state membre există o garanție a depozitelor bancare de la care sunt însă exceptate cooperativele de credit;

| 47. | propune ca autoritățile locale și regionale, grupurile de interes economic, organizațiile competente în domeniul sănătății publice și organizațiile pieței de capital să creeze cooperative locale și regionale care să poată asigura surse alternative de fonduri pentru finanțarea pe termen lung la nivel local și regional; |
| --- | --- |

47.

propune ca autoritățile locale și regionale, grupurile de interes economic, organizațiile competente în domeniul sănătății publice și organizațiile pieței de capital să creeze cooperative locale și regionale care să poată asigura surse alternative de fonduri pentru finanțarea pe termen lung la nivel local și regional;

| 48. | solicită să se examineze ce modificări legislative sunt necesare și utile pentru o funcționare eficientă a cooperativelor de credit și să se facă propuneri corespunzătoare în acest sens; |
| --- | --- |

48.

solicită să se examineze ce modificări legislative sunt necesare și utile pentru o funcționare eficientă a cooperativelor de credit și să se facă propuneri corespunzătoare în acest sens;

| 49. | este de părere că o astfel de rețea de mici instituții financiare ar putea fi soluția pentru multe probleme locale și regionale și că ar trebuie să se garanteze obținerea de către IMM-uri a unei cote garantate a capitalului de risc. Ar trebui totodată luată în considerare utilizarea pe scară mai largă a sprijinului pentru acordarea de credite; |
| --- | --- |

49.

este de părere că o astfel de rețea de mici instituții financiare ar putea fi soluția pentru multe probleme locale și regionale și că ar trebuie să se garanteze obținerea de către IMM-uri a unei cote garantate a capitalului de risc. Ar trebui totodată luată în considerare utilizarea pe scară mai largă a sprijinului pentru acordarea de credite;

| 50. | subliniază că elaborarea unui cadru de reglementare al UE pentru sursele de finanțare nebancară alternative pentru IMM-uri ar fi cu siguranță utilă, în anumite condiții, dezvoltării locale și regionale, deoarece actualul cadru juridic mai degrabă limitează decât favorizează IMM-urile; |
| --- | --- |

50.

subliniază că elaborarea unui cadru de reglementare al UE pentru sursele de finanțare nebancară alternative pentru IMM-uri ar fi cu siguranță utilă, în anumite condiții, dezvoltării locale și regionale, deoarece actualul cadru juridic mai degrabă limitează decât favorizează IMM-urile;

Bruxelles, 9 octombrie 2013

Președintele Comitetului Regiunilor

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  Comisia Europeană, Informațiile din sectorul public – date brute pentru noi servicii și produse (http://bit.ly/wa4AR).

1

(2)  CdR 272/2013

2

(3)  CdR 21/2010

3

(4)  CdR 98/2012

4

(5)  CdR 1778/2012

5

(6)  CdR 1186/2012

6

(7)  Concluziile Consiliului European, 13 și 14 decembrie 2012, I. (Politica economică), punctul 2.

7

---

| 5.12.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 356/80 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 356/80

---

Aviz — Sustenabilitatea zonelor rurale

2013/C 356/14

COMITETUL REGIUNILOR

| — | confirmă faptul că nivelul de dezvoltare a zonelor rurale este încă semnificativ mai scăzut decât media UE, chiar dacă acestea au făcut pași spre a recupera din diferență; |
| --- | --- |

—

confirmă faptul că nivelul de dezvoltare a zonelor rurale este încă semnificativ mai scăzut decât media UE, chiar dacă acestea au făcut pași spre a recupera din diferență;

| — | regretă reducerea semnificativă a fondurilor alocate dezvoltării rurale față de perspectivele financiare 2007-2013; |
| --- | --- |

—

regretă reducerea semnificativă a fondurilor alocate dezvoltării rurale față de perspectivele financiare 2007-2013;

| — | observă că se ia în considerare posibilitatea de a extinde domeniile în care ar putea fi utilizată finanțarea din cadrul celui de-al doilea pilon PAC. Regretă această situație care va duce la reducerea în continuare a alocării de resurse pentru îmbunătățirea infrastructurii tehnice și sociale în zonele rurale; |
| --- | --- |

—

observă că se ia în considerare posibilitatea de a extinde domeniile în care ar putea fi utilizată finanțarea din cadrul celui de-al doilea pilon PAC. Regretă această situație care va duce la reducerea în continuare a alocării de resurse pentru îmbunătățirea infrastructurii tehnice și sociale în zonele rurale;

| — | stabilirea cotei minime de 5 % din resursele FEADR alocate programului LEADER este o bună modalitate de sprijinire a dezvoltării locale; |
| --- | --- |

—

stabilirea cotei minime de 5 % din resursele FEADR alocate programului LEADER este o bună modalitate de sprijinire a dezvoltării locale;

| — | crede că este justificată cooperarea extinsă și directă dintre localitățile rurale din zone funcționale, în special în procesul de pregătire a strategiilor de negociere cu orașele situate în astfel de zone; |
| --- | --- |

—

crede că este justificată cooperarea extinsă și directă dintre localitățile rurale din zone funcționale, în special în procesul de pregătire a strategiilor de negociere cu orașele situate în astfel de zone;

| — | recunoaște că strategiile de dezvoltare din aceste zone ar trebui să identifice un cadru multianual care să acopere o perioadă de cel puțin zece ani; |
| --- | --- |

—

recunoaște că strategiile de dezvoltare din aceste zone ar trebui să identifice un cadru multianual care să acopere o perioadă de cel puțin zece ani;

| — | solicită identificarea sistematică și completă a regiunilor sărace din zonele rurale (cel puțin la nivelul NUTS 3) pentru a asigura utilizarea mai eficientă a resurselor destinate combaterii marginalizării sociale; |
| --- | --- |

—

solicită identificarea sistematică și completă a regiunilor sărace din zonele rurale (cel puțin la nivelul NUTS 3) pentru a asigura utilizarea mai eficientă a resurselor destinate combaterii marginalizării sociale;

| — | consideră că viitoarea politică europeană de dezvoltare rurală ar trebui:






  — | să fie compatibilă cu sustenabilitatea zonelor rurale; |
| --- | --- | --- |

—

consideră că viitoarea politică europeană de dezvoltare rurală ar trebui:

—

să fie compatibilă cu sustenabilitatea zonelor rurale;

| — | să recunoască faptul că zonele rurale oferă perspective de dezvoltare și joacă un rol crucial în abordarea provocărilor cu care se confruntă Europa; |
| --- | --- |

—

să recunoască faptul că zonele rurale oferă perspective de dezvoltare și joacă un rol crucial în abordarea provocărilor cu care se confruntă Europa;

| — | să recunoască faptul că diversitatea zonelor rurale din Europa este un factor important pentru abordarea provocărilor viitoare; |
| --- | --- |

—

să recunoască faptul că diversitatea zonelor rurale din Europa este un factor important pentru abordarea provocărilor viitoare;

| — | să fie transparentă și clară, pentru a fi mai amplu acceptată; |
| --- | --- |

—

să fie transparentă și clară, pentru a fi mai amplu acceptată;

| — | să valorifice diversitatea regională pentru a realiza un obiectiv european comun, asigurându-se că nicio regiune nu este neglijată; |
| --- | --- |

—

să valorifice diversitatea regională pentru a realiza un obiectiv european comun, asigurându-se că nicio regiune nu este neglijată;

| Raportor | dl Jerzy ZAJĄKAŁA (PL-AE), primarul orașului Łubianka |
| --- | --- |

Raportor

dl Jerzy ZAJĄKAŁA (PL-AE), primarul orașului Łubianka

I.   RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL REGIUNILOR

Importanța vitalității zonelor rurale

| 1. | menționează că, în conformitate cu datele actuale ale Eurostat, peste 23 % din populația UE trăiește în zone rurale, iar alte 35 % trăiesc în regiuni intermediare. De asemenea, atrage atenția asupra faptului că există câteva state membre în care numărul persoanelor care trăiesc în zone rurale exclusiv este mult mai mare. Este vorba de 17 din cele 27 state membre ale UE, printre care Irlanda (73 %), Slovacia (50 %), Estonia (48 %), România (46 %), Finlanda, Grecia, Lituania și Danemarca (43 %); |
| --- | --- |

1.

menționează că, în conformitate cu datele actuale ale Eurostat, peste 23 % din populația UE trăiește în zone rurale, iar alte 35 % trăiesc în regiuni intermediare. De asemenea, atrage atenția asupra faptului că există câteva state membre în care numărul persoanelor care trăiesc în zone rurale exclusiv este mult mai mare. Este vorba de 17 din cele 27 state membre ale UE, printre care Irlanda (73 %), Slovacia (50 %), Estonia (48 %), România (46 %), Finlanda, Grecia, Lituania și Danemarca (43 %);

| 2. | subliniază că zonele rurale dispun de un potențial imens în ce privește resursele umane (factori culturali și sociali), mediul natural, biodiversitatea și materiile prime, precum și alte resurse economice, deosebit de importante pentru viața comunității din Uniunea Europeană și pentru dezvoltarea acesteia. În acest context, recunoaște importanța deosebită a măsurilor de menținere a vitalității zonelor rurale în domeniul social, cultural, natural, economic și al protecției mediului; |
| --- | --- |

2.

subliniază că zonele rurale dispun de un potențial imens în ce privește resursele umane (factori culturali și sociali), mediul natural, biodiversitatea și materiile prime, precum și alte resurse economice, deosebit de importante pentru viața comunității din Uniunea Europeană și pentru dezvoltarea acesteia. În acest context, recunoaște importanța deosebită a măsurilor de menținere a vitalității zonelor rurale în domeniul social, cultural, natural, economic și al protecției mediului;

| 3. | notează că zonele rurale sunt foarte diverse. În timp ce unele zone sunt victime ale problemelor de depopulare, confruntându-se, prin urmare, cu dificultăți serioase, alte regiuni, în principal cele din apropierea zonelor urbane, sunt supuse unei presiuni demografice tot mai mari și cunosc o cerere în creștere pentru suprafețe de teren. Unele regiuni se luptă încă cu o recesiune serioasă în urma crizei economice care a afectat și agricultura, în timp ce altele se bucură de un succes înfloritor datorită turismului și calităților mediului lor natural; |
| --- | --- |

3.

notează că zonele rurale sunt foarte diverse. În timp ce unele zone sunt victime ale problemelor de depopulare, confruntându-se, prin urmare, cu dificultăți serioase, alte regiuni, în principal cele din apropierea zonelor urbane, sunt supuse unei presiuni demografice tot mai mari și cunosc o cerere în creștere pentru suprafețe de teren. Unele regiuni se luptă încă cu o recesiune serioasă în urma crizei economice care a afectat și agricultura, în timp ce altele se bucură de un succes înfloritor datorită turismului și calităților mediului lor natural;

| 4. | își exprimă îngrijorarea cu privire la reducerea drastică și îmbătrânirea tot mai pronunțată a populației în multe zone rurale din Europa. Viabilitatea regiunilor vizate va depinde de stabilizarea zonelor rurale ca habitat și loc de interes economic cu suficiente mijloace de subzistență. În acest sens, sunt necesare eforturi ale întregii societăți și concepte regionale specifice care să se bazeze pe potențialele proprii; |
| --- | --- |

4.

își exprimă îngrijorarea cu privire la reducerea drastică și îmbătrânirea tot mai pronunțată a populației în multe zone rurale din Europa. Viabilitatea regiunilor vizate va depinde de stabilizarea zonelor rurale ca habitat și loc de interes economic cu suficiente mijloace de subzistență. În acest sens, sunt necesare eforturi ale întregii societăți și concepte regionale specifice care să se bazeze pe potențialele proprii;

| 5. | subliniază că nivelul de calitate al vieții în zonele rurale este un factor semnificativ pentru agricultori, familiile acestora, pentru cei care exploatează celelalte resurse primare și cei care le valorifică și le prelucrează, precum și pentru alți locuitori din localitățile rurale care nu se ocupă cu agricultura, atunci când decid dacă să locuiască și să lucreze în continuare în aceste zone. Astfel de decizii au impact asupra dimensiunii și structurii demografice, precum și asupra menținerii vitalității zonelor rurale; |
| --- | --- |

5.

subliniază că nivelul de calitate al vieții în zonele rurale este un factor semnificativ pentru agricultori, familiile acestora, pentru cei care exploatează celelalte resurse primare și cei care le valorifică și le prelucrează, precum și pentru alți locuitori din localitățile rurale care nu se ocupă cu agricultura, atunci când decid dacă să locuiască și să lucreze în continuare în aceste zone. Astfel de decizii au impact asupra dimensiunii și structurii demografice, precum și asupra menținerii vitalității zonelor rurale;

| 6. | subliniază necesitatea păstrării și revigorării caracteristicilor culturale tradiționale din zonele rurale, ca elemente importante ale identității locale, regionale, naționale și europene; |
| --- | --- |

6.

subliniază necesitatea păstrării și revigorării caracteristicilor culturale tradiționale din zonele rurale, ca elemente importante ale identității locale, regionale, naționale și europene;

| 7. | recunoaște rolul important al agriculturii în furnizarea unor bunuri publice atât de esențiale precum peisajul rural sau hrana sigură. Prin urmare, sprijină finanțarea în continuare din fonduri UE a exploatațiilor agricole implicate în furnizarea acestor bunuri. De asemenea, consideră că zonele rurale vor fi cele mai vulnerabile în raport cu viitoarele modificări ale scenariilor climatice, determinate de schimbările climatice, motiv pentru care se impune includerea unor măsuri de atenuare, dar și de adaptare în instrumentele de amenajare și gestionare teritorială, precum și bugetare, astfel încât, prin intermediul unor mecanisme participative și a practicilor agricole, dezvoltarea durabilă să devină posibilă; |
| --- | --- |

7.

recunoaște rolul important al agriculturii în furnizarea unor bunuri publice atât de esențiale precum peisajul rural sau hrana sigură. Prin urmare, sprijină finanțarea în continuare din fonduri UE a exploatațiilor agricole implicate în furnizarea acestor bunuri. De asemenea, consideră că zonele rurale vor fi cele mai vulnerabile în raport cu viitoarele modificări ale scenariilor climatice, determinate de schimbările climatice, motiv pentru care se impune includerea unor măsuri de atenuare, dar și de adaptare în instrumentele de amenajare și gestionare teritorială, precum și bugetare, astfel încât, prin intermediul unor mecanisme participative și a practicilor agricole, dezvoltarea durabilă să devină posibilă;

| 8. | consideră că este necesară educarea societății în ansamblu, în special a generației mai tinere, pentru a-i ajuta pe oameni să înțeleagă și să aprecieze aspectele pozitive ale zonelor rurale și importanța menținerii vitalității acestora pentru publicul general; |
| --- | --- |

8.

consideră că este necesară educarea societății în ansamblu, în special a generației mai tinere, pentru a-i ajuta pe oameni să înțeleagă și să aprecieze aspectele pozitive ale zonelor rurale și importanța menținerii vitalității acestora pentru publicul general;

Dimensiunea financiară a dezvoltării durabile a zonelor rurale

| 9. | recunoaște nevoia de a pune în aplicare și a îmbunătăți continuu politica agricolă comună (PAC), un instrument comunitar important pentru realizarea obiectivelor pe termen scurt și lung, concentrându-se asupra furnizării de rezultate bune în ce privește economia națională și competitivitatea globală și asupra asigurării coeziunii teritoriale în toate regiunile din statele membre; |
| --- | --- |

9.

recunoaște nevoia de a pune în aplicare și a îmbunătăți continuu politica agricolă comună (PAC), un instrument comunitar important pentru realizarea obiectivelor pe termen scurt și lung, concentrându-se asupra furnizării de rezultate bune în ce privește economia națională și competitivitatea globală și asupra asigurării coeziunii teritoriale în toate regiunile din statele membre;

| 10. | consideră că lumea rurală se va schimba în mod semnificativ din cauza impactului politicilor energetice și de climă, precum și utilizarea mai eficientă a materiilor prime, ceea ce îi poate conferi un rol mai important în sectorul economic primar; de asemenea, este de părere că aceste schimbări trebuie avute în vedere chiar acum pentru a asigura faptul că sunt durabile și includ preocupările economice, sociale și de mediu într-un mod armonios. În plus, rotația culturilor este încă de interes major în zonele rurale, deoarece reduce dependența de importurile de soia, îmbunătățește calitatea solului, reduce utilizarea îngrășămintelor, readuce activitățile economice stabile în zonele rurale și restabilește balanța comercială a Uniunii Europene. Regretă că avizul Comitetului Regiunilor privind plafonarea și ecologizarea nu a fost luat în considerare la adoptarea deciziilor de către șefii de stat și de guvern, la 26 iunie 2013, dat fiind că acestea fragilizează mediul rural atât sub aspectul diversității, cât și al durabilității; |
| --- | --- |

10.

consideră că lumea rurală se va schimba în mod semnificativ din cauza impactului politicilor energetice și de climă, precum și utilizarea mai eficientă a materiilor prime, ceea ce îi poate conferi un rol mai important în sectorul economic primar; de asemenea, este de părere că aceste schimbări trebuie avute în vedere chiar acum pentru a asigura faptul că sunt durabile și includ preocupările economice, sociale și de mediu într-un mod armonios. În plus, rotația culturilor este încă de interes major în zonele rurale, deoarece reduce dependența de importurile de soia, îmbunătățește calitatea solului, reduce utilizarea îngrășămintelor, readuce activitățile economice stabile în zonele rurale și restabilește balanța comercială a Uniunii Europene. Regretă că avizul Comitetului Regiunilor privind plafonarea și ecologizarea nu a fost luat în considerare la adoptarea deciziilor de către șefii de stat și de guvern, la 26 iunie 2013, dat fiind că acestea fragilizează mediul rural atât sub aspectul diversității, cât și al durabilității;

| 11. | în același timp, sprijină finanțarea extensivă din partea Uniunii Europene a programelor de stimulare a tinerilor agricultori, precum și ajutorul financiar acordat fermelor de semi-subzistență și fermelor din zonele defavorizate, acestea fiind instrumente importante pentru menținerea vitalității zonelor rurale. De asemenea, remarcă necesitatea majorării ajutoarelor și subvențiilor pentru acțiunile de restaurare, conservare și îmbunătățire a zonelor protejate, în vederea concilierii aspectului de conservare a mediului natural cu cel al dezvoltării durabile a zonelor rurale, care își asumă responsabilitatea pentru majoritatea zonelor protejate; |
| --- | --- |

11.

în același timp, sprijină finanțarea extensivă din partea Uniunii Europene a programelor de stimulare a tinerilor agricultori, precum și ajutorul financiar acordat fermelor de semi-subzistență și fermelor din zonele defavorizate, acestea fiind instrumente importante pentru menținerea vitalității zonelor rurale. De asemenea, remarcă necesitatea majorării ajutoarelor și subvențiilor pentru acțiunile de restaurare, conservare și îmbunătățire a zonelor protejate, în vederea concilierii aspectului de conservare a mediului natural cu cel al dezvoltării durabile a zonelor rurale, care își asumă responsabilitatea pentru majoritatea zonelor protejate;

| 12. | menționează că venitul câștigat de agricultori de pe urma activității lor și a plăților și subvențiilor echivalente primite în cadrul ambilor piloni ai politicii agricole comune are un impact semnificativ asupra situației din localitățile rurale în care trăiesc și lucrează pe exploatațiile lor agricole. Acest venit are impact nu numai asupra eficienței activităților agricole și a standardului de viață al agricultorilor și familiilor acestora, ci și asupra veniturilor fiscale ale localităților în care trăiesc. Nivelul venitului afectează în mod semnificativ nivelul la care agricultorii pot ridica standardul de viață în zonele rurale și contribuția lor la acest proces; |
| --- | --- |

12.

menționează că venitul câștigat de agricultori de pe urma activității lor și a plăților și subvențiilor echivalente primite în cadrul ambilor piloni ai politicii agricole comune are un impact semnificativ asupra situației din localitățile rurale în care trăiesc și lucrează pe exploatațiile lor agricole. Acest venit are impact nu numai asupra eficienței activităților agricole și a standardului de viață al agricultorilor și familiilor acestora, ci și asupra veniturilor fiscale ale localităților în care trăiesc. Nivelul venitului afectează în mod semnificativ nivelul la care agricultorii pot ridica standardul de viață în zonele rurale și contribuția lor la acest proces;

| 13. | își exprimă îngrijorarea față de reducerea anticipată a resurselor pentru dezvoltare rurală în cadrul perspectivelor financiare 2014-2020. Regretă reducerea semnificativă a fondurilor alocate dezvoltării rurale față de perspectivele financiare 2007-2013, de la 95,7 miliarde EUR la sub 85 de miliarde EUR. Rezerva de resurse disponibilă pentru localitățile rurale poate fi redusă chiar mai mult conform prevederilor ca statele membre să aibă dreptul să transfere până la 15 % din resurse de la al doilea la primul pilon PAC (până la 25 % în anumite regiuni UE); |
| --- | --- |

13.

își exprimă îngrijorarea față de reducerea anticipată a resurselor pentru dezvoltare rurală în cadrul perspectivelor financiare 2014-2020. Regretă reducerea semnificativă a fondurilor alocate dezvoltării rurale față de perspectivele financiare 2007-2013, de la 95,7 miliarde EUR la sub 85 de miliarde EUR. Rezerva de resurse disponibilă pentru localitățile rurale poate fi redusă chiar mai mult conform prevederilor ca statele membre să aibă dreptul să transfere până la 15 % din resurse de la al doilea la primul pilon PAC (până la 25 % în anumite regiuni UE);

| 14. | observă că se ia în considerare posibilitatea de a extinde domeniile în care ar putea fi utilizată finanțarea din cadrul celui de-al doilea pilon PAC, pentru a include fondurile fiduciare create pentru a acoperi pierderile financiare cauzate de boli ale plantelor sau ale animalelor, incidente de mediu sau reduceri substanțiale ale veniturilor agricole, fonduri, care, în mod tradițional, făceau parte din primul pilon PAC. Regretă această situație care va duce la reducerea în continuare a alocării de resurse pentru îmbunătățirea infrastructurii tehnice și sociale în zonele rurale; |
| --- | --- |

14.

observă că se ia în considerare posibilitatea de a extinde domeniile în care ar putea fi utilizată finanțarea din cadrul celui de-al doilea pilon PAC, pentru a include fondurile fiduciare create pentru a acoperi pierderile financiare cauzate de boli ale plantelor sau ale animalelor, incidente de mediu sau reduceri substanțiale ale veniturilor agricole, fonduri, care, în mod tradițional, făceau parte din primul pilon PAC. Regretă această situație care va duce la reducerea în continuare a alocării de resurse pentru îmbunătățirea infrastructurii tehnice și sociale în zonele rurale;

| 15. | Salută faptul că, prin cadrul strategic comun și acordurile de parteneriat se creează condițiile necesare pentru a favoriza coordonarea și integrarea, în vederea sprijinirii dezvoltării durabile a zonelor rurale. Stabilirea cotei minime de 5 % din resursele FEADR alocate programului LEADER este o bună modalitate de sprijinire a dezvoltării locale; cu toate acestea, în opinia Comitetului, acest procent este insuficient pentru stimularea economiei rurale; |
| --- | --- |

15.

Salută faptul că, prin cadrul strategic comun și acordurile de parteneriat se creează condițiile necesare pentru a favoriza coordonarea și integrarea, în vederea sprijinirii dezvoltării durabile a zonelor rurale. Stabilirea cotei minime de 5 % din resursele FEADR alocate programului LEADER este o bună modalitate de sprijinire a dezvoltării locale; cu toate acestea, în opinia Comitetului, acest procent este insuficient pentru stimularea economiei rurale;

| 16. | sprijină includerea măsurilor de dezvoltare locală plasată sub responsabilitatea comunității (DLRC) în programele fondurilor structurale sub forma unei strategii de dezvoltare locală care să fie pusă în aplicare de părțile interesate la nivel local. Cu toate acestea, consideră că o strategie cu mai multe fonduri trebuie să fie însoțită de coordonarea necesară între regulamentele care reglementează diferitele fonduri. Faza intermediară propusă de Comisie ca soluție nu este suficientă. Chiar dacă competența va fi transferată unei singure autorități administrative, procedurile administrative în sine nu vor fi simplificate. Dispozițiile legislative nu sunt coerente și există în mod evident riscul de a acorda mai mult timp și resurse evitării reclamațiilor decât stimulării dezvoltării; |
| --- | --- |

16.

sprijină includerea măsurilor de dezvoltare locală plasată sub responsabilitatea comunității (DLRC) în programele fondurilor structurale sub forma unei strategii de dezvoltare locală care să fie pusă în aplicare de părțile interesate la nivel local. Cu toate acestea, consideră că o strategie cu mai multe fonduri trebuie să fie însoțită de coordonarea necesară între regulamentele care reglementează diferitele fonduri. Faza intermediară propusă de Comisie ca soluție nu este suficientă. Chiar dacă competența va fi transferată unei singure autorități administrative, procedurile administrative în sine nu vor fi simplificate. Dispozițiile legislative nu sunt coerente și există în mod evident riscul de a acorda mai mult timp și resurse evitării reclamațiilor decât stimulării dezvoltării;

| 17. | regretă că folosirea inițiativei LEADER pentru programele operaționale FEDER și FSE este opțională și că poate fi finanțată doar în cadrul celui de-al 9-lea obiectiv tematic privind „promovarea incluziunii sociale și combaterea sărăciei”. Acest principiu va restricționa marja de manevră a grupurilor de acțiune locale, precum și oportunitățile de exploatare a fondurilor pentru elaborarea strategiilor de dezvoltare locală; |
| --- | --- |

17.

regretă că folosirea inițiativei LEADER pentru programele operaționale FEDER și FSE este opțională și că poate fi finanțată doar în cadrul celui de-al 9-lea obiectiv tematic privind „promovarea incluziunii sociale și combaterea sărăciei”. Acest principiu va restricționa marja de manevră a grupurilor de acțiune locale, precum și oportunitățile de exploatare a fondurilor pentru elaborarea strategiilor de dezvoltare locală;

| 18. | subliniază că, pentru menținerea unor servicii publice sau private de calitate, sunt necesare, adesea, eforturi politice, civice sau financiare majore, care implică echilibrarea mai fermă a inegalităților, ceea ce presupune nevoia de mai multă solidaritate între zonele urbane și cele rurale; |
| --- | --- |

18.

subliniază că, pentru menținerea unor servicii publice sau private de calitate, sunt necesare, adesea, eforturi politice, civice sau financiare majore, care implică echilibrarea mai fermă a inegalităților, ceea ce presupune nevoia de mai multă solidaritate între zonele urbane și cele rurale;

| 19. | anticipează că dereglementarea în continuare a piețelor agricole din Europa va spori volatilitatea prețurilor produselor agricole, afectând, în primul rând, exploatațiile agricole cu caracter familial de dimensiuni mici și mijlocii. De asemenea, atrage atenția asupra faptului că liberalizarea cotelor de lapte ar putea duce la creșterea nivelului de industrializare și concentrarea fermelor producătoare de lactate, accelerarea în continuare a exodului rural și a schimbărilor climatice. Consideră în continuare că este important ca fermierii să fie recompensați pentru beneficiile colective pe care le oferă, de exemplu, patrimoniul natural și cultural reprezentat de pășuni și peisaje agricole deschise, care nu au valoare comercială. Dacă se dovedește că eliminarea sistemului de cote de lapte duce la metode nedorite de creștere a animalelor, ar fi necesare măsuri politice care să sprijine informarea mai clară a consumatorilor și a pieței, în ansamblu, și să asigure protecția animalelor în UE; |
| --- | --- |

19.

anticipează că dereglementarea în continuare a piețelor agricole din Europa va spori volatilitatea prețurilor produselor agricole, afectând, în primul rând, exploatațiile agricole cu caracter familial de dimensiuni mici și mijlocii. De asemenea, atrage atenția asupra faptului că liberalizarea cotelor de lapte ar putea duce la creșterea nivelului de industrializare și concentrarea fermelor producătoare de lactate, accelerarea în continuare a exodului rural și a schimbărilor climatice. Consideră în continuare că este important ca fermierii să fie recompensați pentru beneficiile colective pe care le oferă, de exemplu, patrimoniul natural și cultural reprezentat de pășuni și peisaje agricole deschise, care nu au valoare comercială. Dacă se dovedește că eliminarea sistemului de cote de lapte duce la metode nedorite de creștere a animalelor, ar fi necesare măsuri politice care să sprijine informarea mai clară a consumatorilor și a pieței, în ansamblu, și să asigure protecția animalelor în UE;

| 20. | face trimitere la posibilitatea ca activitățile de susținere a programului de dezvoltare rurală, pilonul 2, să fie corelate cu activitățile incluse în fondurile regionale, sociale și de pescuit, adică fondurile CSC. Producția de biogaz, infrastructura terestră pentru TIC, inovarea, dezvoltarea cunoștințelor de specialitate, dezvoltarea întreprinderilor și DLRC (dezvoltare locală plasată sub responsabilitatea comunității) sunt măsuri incluse în programul de dezvoltare rurală, dar care au legătură și cu alte fonduri și în cadrul cărora diferite sectoare economice pot profita unul de altul, iar cerințele și resursele urbane și rurale se îmbină armonios; |
| --- | --- |

20.

face trimitere la posibilitatea ca activitățile de susținere a programului de dezvoltare rurală, pilonul 2, să fie corelate cu activitățile incluse în fondurile regionale, sociale și de pescuit, adică fondurile CSC. Producția de biogaz, infrastructura terestră pentru TIC, inovarea, dezvoltarea cunoștințelor de specialitate, dezvoltarea întreprinderilor și DLRC (dezvoltare locală plasată sub responsabilitatea comunității) sunt măsuri incluse în programul de dezvoltare rurală, dar care au legătură și cu alte fonduri și în cadrul cărora diferite sectoare economice pot profita unul de altul, iar cerințele și resursele urbane și rurale se îmbină armonios;

Importanța legăturilor funcționale dintre zonele rurale și urbane

| 21. | își dă seama de provocările specifice cu care se confruntă localitățile rurale din regiunile în care orașele de dimensiune medie și orașele mari au un impact direct și recomandă adoptarea unei abordări funcționale pentru a identifica strategii de dezvoltare pentru aceste zone; |
| --- | --- |

21.

își dă seama de provocările specifice cu care se confruntă localitățile rurale din regiunile în care orașele de dimensiune medie și orașele mari au un impact direct și recomandă adoptarea unei abordări funcționale pentru a identifica strategii de dezvoltare pentru aceste zone;

| 22. | menționează că atât orașele, cât și localitățile rurale din zone funcționale dispun de resurse sociale și economice valoroase și foarte utile. La pregătirea unei strategii de dezvoltare pentru o zonă funcțională, CoR recomandă analizarea tuturor resurselor existente pentru întreaga zonă funcțională și asigurarea faptului că strategia de dezvoltare ține seama de potențialul localităților rurale și al orașelor și că exploatează pe deplin acest potențial, într-o perspectivă durabilă. De asemenea, atrage atenția asupra potențialelor pericole pentru zonele rurale care rezultă din lipsa unei dezvoltări echilibrate între orașe și localități rurale și care pot apărea în situația în care un oraș își exploatează dominanța economică și demografică; |
| --- | --- |

22.

menționează că atât orașele, cât și localitățile rurale din zone funcționale dispun de resurse sociale și economice valoroase și foarte utile. La pregătirea unei strategii de dezvoltare pentru o zonă funcțională, CoR recomandă analizarea tuturor resurselor existente pentru întreaga zonă funcțională și asigurarea faptului că strategia de dezvoltare ține seama de potențialul localităților rurale și al orașelor și că exploatează pe deplin acest potențial, într-o perspectivă durabilă. De asemenea, atrage atenția asupra potențialelor pericole pentru zonele rurale care rezultă din lipsa unei dezvoltări echilibrate între orașe și localități rurale și care pot apărea în situația în care un oraș își exploatează dominanța economică și demografică;

| 23. | crede că este justificată cooperarea extinsă și directă dintre localitățile rurale din zone funcționale, în special în procesul de pregătire a strategiilor de negociere cu orașele situate în astfel de zone; |
| --- | --- |

23.

crede că este justificată cooperarea extinsă și directă dintre localitățile rurale din zone funcționale, în special în procesul de pregătire a strategiilor de negociere cu orașele situate în astfel de zone;

| 24. | consideră că este de dorit să se aplice o metodologie care să asigure implicarea autorităților locale și a locuitorilor localităților urbane și rurale în procesul de elaborare a strategiilor de dezvoltare durabilă pentru zonele funcționale. Participarea ar trebui să fie garantată atât pe parcursul lucrărilor pregătitoare (activități de cercetare și de analiză), cât și la adoptarea deciziilor care vor determina forma finală a strategiei; |
| --- | --- |

24.

consideră că este de dorit să se aplice o metodologie care să asigure implicarea autorităților locale și a locuitorilor localităților urbane și rurale în procesul de elaborare a strategiilor de dezvoltare durabilă pentru zonele funcționale. Participarea ar trebui să fie garantată atât pe parcursul lucrărilor pregătitoare (activități de cercetare și de analiză), cât și la adoptarea deciziilor care vor determina forma finală a strategiei;

| 25. | subliniază, de asemenea, că doar o parte din populația localităților rurale din zonele peri-urbane desfășoară de fapt activități agricole. Cei care au migrat din orașe către aceste zone se așteaptă deseori ca anumite tipuri de activități agricole, cum ar fi utilizarea îngrășămintelor naturale sau artificiale, utilizarea echipamentelor agricole, creșterea animalelor și pășunatul etc., susceptibile să genereze inconveniente, să înceteze. Se recomandă ca politicile de planificare spațială să anticipeze și să abordeze aceste probleme în special printr-o strategie de dezvoltare durabilă care să concilieze interesele economice, sociale și de mediu ale tuturor și, de exemplu, prin identificarea zonelor alocate producției agricole, în vederea minimalizării posibilelor conflicte sociale; |
| --- | --- |

25.

subliniază, de asemenea, că doar o parte din populația localităților rurale din zonele peri-urbane desfășoară de fapt activități agricole. Cei care au migrat din orașe către aceste zone se așteaptă deseori ca anumite tipuri de activități agricole, cum ar fi utilizarea îngrășămintelor naturale sau artificiale, utilizarea echipamentelor agricole, creșterea animalelor și pășunatul etc., susceptibile să genereze inconveniente, să înceteze. Se recomandă ca politicile de planificare spațială să anticipeze și să abordeze aceste probleme în special printr-o strategie de dezvoltare durabilă care să concilieze interesele economice, sociale și de mediu ale tuturor și, de exemplu, prin identificarea zonelor alocate producției agricole, în vederea minimalizării posibilelor conflicte sociale;

| 26. | subliniază că programele de integrare socială în zonele rurale, care se confruntă cu un flux continuu de populație din zonele urbane, reprezintă o oportunitate de abordare a eventualelor conflictele sociale care apar la confluența dintre diferite stiluri de viață, valori și standarde sociale; |
| --- | --- |

26.

subliniază că programele de integrare socială în zonele rurale, care se confruntă cu un flux continuu de populație din zonele urbane, reprezintă o oportunitate de abordare a eventualelor conflictele sociale care apar la confluența dintre diferite stiluri de viață, valori și standarde sociale;

| 27. | atrage atenția asupra necesității unei repartizări echitabile a costurilor de eliminare a efectelor economice, sociale și de mediu ale „extinderii urbane” între zonele urbane și rurale; |
| --- | --- |

27.

atrage atenția asupra necesității unei repartizări echitabile a costurilor de eliminare a efectelor economice, sociale și de mediu ale „extinderii urbane” între zonele urbane și rurale;

Provocările cu care se confruntă localitățile rurale din zonele ultraperiferice

| 28. | menționează că marea majoritate a localităților rurale se află în afara zonelor de influență directă a orașelor mari și mijlocii. În această situație sunt necesare instrumente specifice de susținere a acestor zone. Prin urmare, recomandă ca atât politica agricolă comună, cât și politica de coeziune, pusă în aplicare prin intermediul instrumentelor de dezvoltare regională, să includă soluții care să contribuie în mod real la coeziunea teritorială și să asigure oportunități egale de dezvoltare, într-o perspectivă durabilă; |
| --- | --- |

28.

menționează că marea majoritate a localităților rurale se află în afara zonelor de influență directă a orașelor mari și mijlocii. În această situație sunt necesare instrumente specifice de susținere a acestor zone. Prin urmare, recomandă ca atât politica agricolă comună, cât și politica de coeziune, pusă în aplicare prin intermediul instrumentelor de dezvoltare regională, să includă soluții care să contribuie în mod real la coeziunea teritorială și să asigure oportunități egale de dezvoltare, într-o perspectivă durabilă;

| 29. | recunoscând importanța conservării zonelor rurale, solicită sprijin mai consistent pentru autoritățile locale, pentru ca acestea să poată crea și întreține infrastructura tehnică și socială, care poate avea un rol în menținerea vitalității acestor zone; |
| --- | --- |

29.

recunoscând importanța conservării zonelor rurale, solicită sprijin mai consistent pentru autoritățile locale, pentru ca acestea să poată crea și întreține infrastructura tehnică și socială, care poate avea un rol în menținerea vitalității acestor zone;

| 30. | scoate în evidență legăturile funcționale dintre zonele rurale ultraperiferice și orașele mici și solicită crearea de mecanisme corespunzătoare prin care să se stimuleze acțiunile comune, în vederea îmbunătățirii calității vieții în aceste zone, în special prin garantarea faptului că orașele mici furnizează toate serviciile locale necesare pentru buna funcționare a acestor zone; |
| --- | --- |

30.

scoate în evidență legăturile funcționale dintre zonele rurale ultraperiferice și orașele mici și solicită crearea de mecanisme corespunzătoare prin care să se stimuleze acțiunile comune, în vederea îmbunătățirii calității vieții în aceste zone, în special prin garantarea faptului că orașele mici furnizează toate serviciile locale necesare pentru buna funcționare a acestor zone;

| 31. | menționează că documentele strategice care stabilesc politica de dezvoltare a acestor zone ar trebui să fie rezultatul unor acțiuni comune și acorduri între administrațiile locale învecinate (cooperare bilaterală și mai extinsă) și cooperarea în domeniul politicii regionale; |
| --- | --- |

31.

menționează că documentele strategice care stabilesc politica de dezvoltare a acestor zone ar trebui să fie rezultatul unor acțiuni comune și acorduri între administrațiile locale învecinate (cooperare bilaterală și mai extinsă) și cooperarea în domeniul politicii regionale;

Relațiile rurale-urbane și impactul lor semnificativ asupra dezvoltării regionale

| 32. | subliniază din nou importanța deosebită și necesitatea conlucrării și cooperării între localitățile rurale și orașe ca părți ale unor zone funcționale. La fel, recunoaște că strategiile de dezvoltare din aceste zone ar trebui să identifice un cadru multianual care să acopere o perioadă de cel puțin zece ani; |
| --- | --- |

32.

subliniază din nou importanța deosebită și necesitatea conlucrării și cooperării între localitățile rurale și orașe ca părți ale unor zone funcționale. La fel, recunoaște că strategiile de dezvoltare din aceste zone ar trebui să identifice un cadru multianual care să acopere o perioadă de cel puțin zece ani;

| 33. | recomandă ca cooperarea dintre localitățile rurale și urbane să ia forma unui parteneriat teritorial; |
| --- | --- |

33.

recomandă ca cooperarea dintre localitățile rurale și urbane să ia forma unui parteneriat teritorial;

| 34. | consideră că înainte de lansarea oricărei acțiuni comune, ar trebui să se lanseze o dezbatere publică în cadrul unei zone funcționale, care să conducă la decizii suverane ale autorităților locale implicate. De asemenea, retragerea ulterioară a unei localități dintr-o astfel de cooperare într-o zonă funcțională ar trebui – dată fiind existența unei rețele de infrastructură și a legăturilor sociale – să fie supusă aprobării tuturor orașelor și localităților angajate în cooperare în zona funcțională în cauză; |
| --- | --- |

34.

consideră că înainte de lansarea oricărei acțiuni comune, ar trebui să se lanseze o dezbatere publică în cadrul unei zone funcționale, care să conducă la decizii suverane ale autorităților locale implicate. De asemenea, retragerea ulterioară a unei localități dintr-o astfel de cooperare într-o zonă funcțională ar trebui – dată fiind existența unei rețele de infrastructură și a legăturilor sociale – să fie supusă aprobării tuturor orașelor și localităților angajate în cooperare în zona funcțională în cauză;

| 35. | atrage atenția asupra dependenței reciproce dintre orașe și localitățile rurale din zonele funcționale, bazate pe utilizarea în comun a resurselor umane, de mediu și economice și pe operarea în comun a serviciilor publice; |
| --- | --- |

35.

atrage atenția asupra dependenței reciproce dintre orașe și localitățile rurale din zonele funcționale, bazate pe utilizarea în comun a resurselor umane, de mediu și economice și pe operarea în comun a serviciilor publice;

| 36. | având în vedere tendințele actuale ale stilului de viață din comunitățile urbane, propune folosirea acestor tendințe în promovarea beneficiilor vieții în zonele rurale. Pune accentul pe colaborarea în rețea care oferă oportunități fără precedent de a închega legături strânse între agricultori și consumatorii de alimente. Menționează că acest tip de inițiativă poate avea o contribuție semnificativă la dezvoltarea unui nou gen de relații rural-urban; |
| --- | --- |

36.

având în vedere tendințele actuale ale stilului de viață din comunitățile urbane, propune folosirea acestor tendințe în promovarea beneficiilor vieții în zonele rurale. Pune accentul pe colaborarea în rețea care oferă oportunități fără precedent de a închega legături strânse între agricultori și consumatorii de alimente. Menționează că acest tip de inițiativă poate avea o contribuție semnificativă la dezvoltarea unui nou gen de relații rural-urban;

| 37. | subliniază că lanțurile de aprovizionare scurte pentru produsele agricole contribuie la dezvoltarea producției durabile și a consumului responsabil. Acestea răspund la cererea tot mai mare a consumatorilor de produse autentice, de sezon, locale și din interiorul comunității. Acesta este un model de consum responsabil din punct de vedere social, care respectă mediul, reduce ambalajele, limitează emisiile de CO2 și sprijină practicile de producție durabile. Sprijinul față de lanțurile de aprovizionare scurte trebuie să coexiste cu încurajarea integrării cooperative, ca factor de consolidare a poziției agricultorilor pe piață. Este esențială concentrarea ofertei, instrument eficient de garantare a unor prețuri echitabile pentru producători și de satisfacere a cererii crescânde de alimente; |
| --- | --- |

37.

subliniază că lanțurile de aprovizionare scurte pentru produsele agricole contribuie la dezvoltarea producției durabile și a consumului responsabil. Acestea răspund la cererea tot mai mare a consumatorilor de produse autentice, de sezon, locale și din interiorul comunității. Acesta este un model de consum responsabil din punct de vedere social, care respectă mediul, reduce ambalajele, limitează emisiile de CO2 și sprijină practicile de producție durabile. Sprijinul față de lanțurile de aprovizionare scurte trebuie să coexiste cu încurajarea integrării cooperative, ca factor de consolidare a poziției agricultorilor pe piață. Este esențială concentrarea ofertei, instrument eficient de garantare a unor prețuri echitabile pentru producători și de satisfacere a cererii crescânde de alimente;

| 38. | subliniază, totuși, că producătorii care doresc să se implice în astfel de inițiative se confruntă cu numeroase probleme. Deseori, este dificil să se asigure furnizarea permanentă și în mod regulat de bunuri consumatorilor care, în general, cer furnizarea continuă de alimente variate și în cantități suficiente. În general, acest lucru presupune echipamente costisitoare (de exemplu, vehicule speciale adaptate, sisteme de răcire, puncte de vânzare și facilități de procesare etc.). De aceea, recomandă sprijinirea acestui tip de activitate; |
| --- | --- |

38.

subliniază, totuși, că producătorii care doresc să se implice în astfel de inițiative se confruntă cu numeroase probleme. Deseori, este dificil să se asigure furnizarea permanentă și în mod regulat de bunuri consumatorilor care, în general, cer furnizarea continuă de alimente variate și în cantități suficiente. În general, acest lucru presupune echipamente costisitoare (de exemplu, vehicule speciale adaptate, sisteme de răcire, puncte de vânzare și facilități de procesare etc.). De aceea, recomandă sprijinirea acestui tip de activitate;

| 39. | observă că accesibilitatea fizică, distanța mare față de centrele de luare a deciziilor și de cercetare și accesul restricționat la noile tehnologii sunt toate obstacole greu de depășit în multe zone, iar acestea sunt esențiale pentru posibilitățile de dezvoltare, egalitatea de șanse și calitatea vieții. Mai mult, participarea forței de muncă din zonele rurale este mai redusă decât în regiunile urbane și aici se creează mai puține locuri de muncă; |
| --- | --- |

39.

observă că accesibilitatea fizică, distanța mare față de centrele de luare a deciziilor și de cercetare și accesul restricționat la noile tehnologii sunt toate obstacole greu de depășit în multe zone, iar acestea sunt esențiale pentru posibilitățile de dezvoltare, egalitatea de șanse și calitatea vieții. Mai mult, participarea forței de muncă din zonele rurale este mai redusă decât în regiunile urbane și aici se creează mai puține locuri de muncă;

| 40. | notează că problemele actuale sunt agravate de noi provocări, cum ar fi efectul schimbărilor climatice, pierderea biodiversității și alte probleme de mediu, restrângerea zonelor rurale, în special a suprafețelor agricole, precum și problema îmbătrânirii populației. Subliniază că se impune un efort considerabil pentru a înțelege această chestiune și pentru a lua măsurile necesare pentru soluționarea acesteia, recurgând la politici active de abordare a fenomenului de depopulare; |
| --- | --- |

40.

notează că problemele actuale sunt agravate de noi provocări, cum ar fi efectul schimbărilor climatice, pierderea biodiversității și alte probleme de mediu, restrângerea zonelor rurale, în special a suprafețelor agricole, precum și problema îmbătrânirii populației. Subliniază că se impune un efort considerabil pentru a înțelege această chestiune și pentru a lua măsurile necesare pentru soluționarea acesteia, recurgând la politici active de abordare a fenomenului de depopulare;

| 41. | regretă pierderea dinamismului în zonele rurale în comparație cu cele urbane. De asemenea, subliniază că cel de-al 5-lea Raport privind coeziunea economică, socială și teritorială, publicat în noiembrie 2010, a pus în evidență diferențele socioeconomice dintre regiunile Europei; |
| --- | --- |

41.

regretă pierderea dinamismului în zonele rurale în comparație cu cele urbane. De asemenea, subliniază că cel de-al 5-lea Raport privind coeziunea economică, socială și teritorială, publicat în noiembrie 2010, a pus în evidență diferențele socioeconomice dintre regiunile Europei;

| 42. | confirmă faptul că nivelul de dezvoltare a zonelor rurale este încă semnificativ mai scăzut decât media UE, chiar dacă acestea au făcut pași spre a recupera din diferență. Notează că acest decalaj se observă îndeosebi în comparație cu regiuni predominant urbane. În statele membre ale UE-12, media PIB-ului din zonele rurale este cu 73 % sub cel din zonele urbane. Decalajul dintre zonele rurale și urbane este foarte vizibil în Europa Centrală și de Est, precum și în Europa de Sud; |
| --- | --- |

42.

confirmă faptul că nivelul de dezvoltare a zonelor rurale este încă semnificativ mai scăzut decât media UE, chiar dacă acestea au făcut pași spre a recupera din diferență. Notează că acest decalaj se observă îndeosebi în comparație cu regiuni predominant urbane. În statele membre ale UE-12, media PIB-ului din zonele rurale este cu 73 % sub cel din zonele urbane. Decalajul dintre zonele rurale și urbane este foarte vizibil în Europa Centrală și de Est, precum și în Europa de Sud;

| 43. | solicită identificarea sistematică și completă a regiunilor sărace din zonele rurale (cel puțin la nivelul NUTS 3) pentru a asigura utilizarea mai eficientă a resurselor destinate combaterii marginalizării sociale; |
| --- | --- |

43.

solicită identificarea sistematică și completă a regiunilor sărace din zonele rurale (cel puțin la nivelul NUTS 3) pentru a asigura utilizarea mai eficientă a resurselor destinate combaterii marginalizării sociale;

| 44. | menționează din nou că este necesar să se stabilească un cadru de guvernanță pe mai multe niveluri pentru a asigura transformarea eficientă, după 2013, a politicilor europene și naționale, inclusiv a politicii agricole comune. În acest context, apar o serie de incertitudini care trebuie abordate de urgență. În timp ce acest principiu a fost recunoscut în mod clar în propunerea de reglementare generală, nu este clar rolul autorităților locale și regionale în acordurile de parteneriat. Regiunile și comunitățile din zonele rurale nu mai pot fi mulțumite doar cu statutul lor de entități cofinanțatoare, care nu au nicio influență asupra selectării priorităților sau a implementării și metodelor de gestionare. Liniile directoare elaborate de Comisia Europeană privind conținutul acordurilor de parteneriat ar trebui să sublinieze în mod explicit importanța implicării reprezentanților zonelor rurale în pregătirea acestor acorduri; |
| --- | --- |

44.

menționează din nou că este necesar să se stabilească un cadru de guvernanță pe mai multe niveluri pentru a asigura transformarea eficientă, după 2013, a politicilor europene și naționale, inclusiv a politicii agricole comune. În acest context, apar o serie de incertitudini care trebuie abordate de urgență. În timp ce acest principiu a fost recunoscut în mod clar în propunerea de reglementare generală, nu este clar rolul autorităților locale și regionale în acordurile de parteneriat. Regiunile și comunitățile din zonele rurale nu mai pot fi mulțumite doar cu statutul lor de entități cofinanțatoare, care nu au nicio influență asupra selectării priorităților sau a implementării și metodelor de gestionare. Liniile directoare elaborate de Comisia Europeană privind conținutul acordurilor de parteneriat ar trebui să sublinieze în mod explicit importanța implicării reprezentanților zonelor rurale în pregătirea acestor acorduri;

Strategia și politicile europene pentru zonele rurale până în 2030

| 45. | consideră că viitoarea politică europeană de dezvoltare rurală ar trebui:






  — | să fie compatibilă cu sustenabilitatea zonelor rurale; |
| --- | --- | --- |

45.

consideră că viitoarea politică europeană de dezvoltare rurală ar trebui:

—

să fie compatibilă cu sustenabilitatea zonelor rurale;

| — | să recunoască faptul că zonele rurale oferă perspective de dezvoltare și joacă un rol crucial în abordarea provocărilor cu care se confruntă Europa; |
| --- | --- |

—

să recunoască faptul că zonele rurale oferă perspective de dezvoltare și joacă un rol crucial în abordarea provocărilor cu care se confruntă Europa;

| — | să recunoască faptul că diversitatea zonelor rurale din Europa este un factor important pentru abordarea provocărilor viitoare; |
| --- | --- |

—

să recunoască faptul că diversitatea zonelor rurale din Europa este un factor important pentru abordarea provocărilor viitoare;

| — | să fie transparentă și clară, pentru a fi mai amplu acceptată; |
| --- | --- |

—

să fie transparentă și clară, pentru a fi mai amplu acceptată;

| — | să valorifice diversitatea regională pentru a realiza un obiectiv european comun, asigurându-se că nicio regiune nu este neglijată; |
| --- | --- |

—

să valorifice diversitatea regională pentru a realiza un obiectiv european comun, asigurându-se că nicio regiune nu este neglijată;

| 46. | consideră că, pentru a realiza aceste obiective, viitoarea politică de dezvoltare rurală va trebui să garanteze implicarea mai activă a agricultorilor în furnizarea de servicii publice; |
| --- | --- |

46.

consideră că, pentru a realiza aceste obiective, viitoarea politică de dezvoltare rurală va trebui să garanteze implicarea mai activă a agricultorilor în furnizarea de servicii publice;

| 47. | consideră că, în viitoarea perioadă de programare, tendința actuală de a axa finanțarea dezvoltării rurale în principal pe sectorul agricol va trebui să fie mai echilibrată pentru a asigura o reală dezvoltare economică în zonele rurale. |
| --- | --- |

47.

consideră că, în viitoarea perioadă de programare, tendința actuală de a axa finanțarea dezvoltării rurale în principal pe sectorul agricol va trebui să fie mai echilibrată pentru a asigura o reală dezvoltare economică în zonele rurale.

Bruxelles, 9 octombrie 2013

Președintele Comitetului Regiunilor

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

| 5.12.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 356/86 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 356/86

---

Aviz — Sporirea autonomiei autorităților locale din țările partenere în vederea consolidării guvernanței și a îmbunătățirii rezultatelor în materie de dezvoltare

2013/C 356/15

COMITETUL REGIUNILOR

| — | aprobă pe deplin abordarea Comisiei din această comunicare, în care se recunoaște rolul politic al ALR ca factori de decizie care necesită un nivel corespunzător de autonomie, de dezvoltare a capacităților și de resurse financiare; |
| --- | --- |

—

aprobă pe deplin abordarea Comisiei din această comunicare, în care se recunoaște rolul politic al ALR ca factori de decizie care necesită un nivel corespunzător de autonomie, de dezvoltare a capacităților și de resurse financiare;

| — | salută ideea că sprijinul acordat sectorului public în țările partenere, menit să contribuie la eficientizarea elaborării și punerii în aplicare a politicilor și planurilor naționale de dezvoltare, ar trebui să țină seama și de rolul important pe care îl joacă sectorul public de la nivel local; |
| --- | --- |

—

salută ideea că sprijinul acordat sectorului public în țările partenere, menit să contribuie la eficientizarea elaborării și punerii în aplicare a politicilor și planurilor naționale de dezvoltare, ar trebui să țină seama și de rolul important pe care îl joacă sectorul public de la nivel local;

| — | încurajează Comisia să adopte normele (de punere în aplicare a regulamentului financiar) pentru finanțarea integrală „în cazul în care este în interesul Comunității să fie unicul donator în ceea ce privește o acțiune” în programe precum „Actori nestatali și autorități locale din domeniul dezvoltării”; |
| --- | --- |

—

încurajează Comisia să adopte normele (de punere în aplicare a regulamentului financiar) pentru finanțarea integrală „în cazul în care este în interesul Comunității să fie unicul donator în ceea ce privește o acțiune” în programe precum „Actori nestatali și autorități locale din domeniul dezvoltării”;

| — | împărtășește opinia Comisiei potrivit căreia UE ar trebui să-și adapteze sprijinul la rolul, potențialul și nevoile în creștere ale ALR și ale asociațiilor acestora din țările partenere, vizând tranziția conceptuală dinspre eficacitatea ajutorului acordat spre eficacitatea dezvoltării; subliniază totodată că acest demers presupune creșterea ajutorului financiar acordat activităților care vin în sprijinul descentralizării și autonomizării ALR și al asociațiilor acestora; |
| --- | --- |

—

împărtășește opinia Comisiei potrivit căreia UE ar trebui să-și adapteze sprijinul la rolul, potențialul și nevoile în creștere ale ALR și ale asociațiilor acestora din țările partenere, vizând tranziția conceptuală dinspre eficacitatea ajutorului acordat spre eficacitatea dezvoltării; subliniază totodată că acest demers presupune creșterea ajutorului financiar acordat activităților care vin în sprijinul descentralizării și autonomizării ALR și al asociațiilor acestora;

| — | își exprimă disponibilitatea de a contribui, cu sprijinul tehnic și financiar al Comisiei, la elaborarea unui instrument de evaluare și monitorizare a aspectelor privind descentralizarea din țările partenere, în cooperare cu toate părțile interesate; |
| --- | --- |

—

își exprimă disponibilitatea de a contribui, cu sprijinul tehnic și financiar al Comisiei, la elaborarea unui instrument de evaluare și monitorizare a aspectelor privind descentralizarea din țările partenere, în cooperare cu toate părțile interesate;

| — | afirmă că, pentru a garanta o participare amplă a autorităților locale la agenda post-2015, este nevoie de un veritabil proces participativ și că, în contrast cu elaborarea Obiectivelor de dezvoltare ale mileniului, această participare trebuie asigurată într-o fază precoce a elaborării agendei post-2015, cu resursele financiare necesare; |
| --- | --- |

—

afirmă că, pentru a garanta o participare amplă a autorităților locale la agenda post-2015, este nevoie de un veritabil proces participativ și că, în contrast cu elaborarea Obiectivelor de dezvoltare ale mileniului, această participare trebuie asigurată într-o fază precoce a elaborării agendei post-2015, cu resursele financiare necesare;

| — | își reafirmă sprijinul pentru propunerea ca anul 2015 să fie declarat Anul european pentru dezvoltare și solicită, prin urmare, ca bugetul să prevadă un sprijin financiar adecvat pentru inițiativele autorităților locale și regionale; |
| --- | --- |

—

își reafirmă sprijinul pentru propunerea ca anul 2015 să fie declarat Anul european pentru dezvoltare și solicită, prin urmare, ca bugetul să prevadă un sprijin financiar adecvat pentru inițiativele autorităților locale și regionale;

| — | își reafirmă disponibilitatea de a pune la dispoziția autorităților locale din Europa un spațiu politic în care acestea să-și dezvolte cooperarea internațională și transfrontalieră. |
| --- | --- |

—

își reafirmă disponibilitatea de a pune la dispoziția autorităților locale din Europa un spațiu politic în care acestea să-și dezvolte cooperarea internațională și transfrontalieră.

| Raportor | dl Hans JANSSEN (NL-PPE), primarul localității Oisterwijk |
| --- | --- |
| Document de referință | Comunicare a Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor: Sporirea autonomiei autorităților locale din țările partenere în vederea consolidării guvernanței și a îmbunătățirii rezultatelor în materie de dezvoltare
  COM(2013) 280 final |

Raportor

dl Hans JANSSEN (NL-PPE), primarul localității Oisterwijk

Document de referință

Comunicare a Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor: Sporirea autonomiei autorităților locale din țările partenere în vederea consolidării guvernanței și a îmbunătățirii rezultatelor în materie de dezvoltare

COM(2013) 280 final

I.   RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL REGIUNILOR

Observații generale

| 1. | salută noua Comunicare a Comisiei Europene pe tema „Sporirea autonomiei autorităților locale din țările partenere în vederea consolidării guvernanței și a îmbunătățirii rezultatelor în materie de dezvoltare”. Ea reprezintă o etapă următoare importantă în calea spre recunoașterea explicită și precizarea poziției specifice ce revine autorităților locale și regionale (ALR) ca parteneri ai politicii UE în materie de dezvoltare, pe lângă alți parteneri și actori, precum guvernele centrale și organizațiile societății civile, dar distincți de aceștia; |
| --- | --- |

1.

salută noua Comunicare a Comisiei Europene pe tema „Sporirea autonomiei autorităților locale din țările partenere în vederea consolidării guvernanței și a îmbunătățirii rezultatelor în materie de dezvoltare”. Ea reprezintă o etapă următoare importantă în calea spre recunoașterea explicită și precizarea poziției specifice ce revine autorităților locale și regionale (ALR) ca parteneri ai politicii UE în materie de dezvoltare, pe lângă alți parteneri și actori, precum guvernele centrale și organizațiile societății civile, dar distincți de aceștia;

| 2. | reamintește că în 2008, Comisia Europeană a publicat prima sa comunicare (1) privind rolul ALR în ceea ce privește dezvoltarea. Aceasta a reprezentat un prim pas important spre recunoașterea locului, rolului și valorii adăugate a ALR în materie de politică de dezvoltare și cooperare; |
| --- | --- |

2.

reamintește că în 2008, Comisia Europeană a publicat prima sa comunicare (1) privind rolul ALR în ceea ce privește dezvoltarea. Aceasta a reprezentat un prim pas important spre recunoașterea locului, rolului și valorii adăugate a ALR în materie de politică de dezvoltare și cooperare;

| 3. | face trimitere la avize anterioare ale CoR, în special la cele mai recente pe marginea comunicării pe tema „Europa globală: o nouă abordare privind finanțarea acțiunii externe a UE” și comunicarea pe tema „Sporirea impactului politicii de dezvoltare a UE: o agendă a schimbării”, în care se subliniază poziția și rolul specific al ALR în ceea ce privește acțiunea externă a UE; |
| --- | --- |

3.

face trimitere la avize anterioare ale CoR, în special la cele mai recente pe marginea comunicării pe tema „Europa globală: o nouă abordare privind finanțarea acțiunii externe a UE” și comunicarea pe tema „Sporirea impactului politicii de dezvoltare a UE: o agendă a schimbării”, în care se subliniază poziția și rolul specific al ALR în ceea ce privește acțiunea externă a UE;

| 4. | aprobă pe deplin abordarea Comisiei din această comunicare, în care se recunoaște rolul politic al ALR ca factori de decizie care necesită un nivel corespunzător de autonomie, de dezvoltare a capacităților și de resurse financiare; |
| --- | --- |

4.

aprobă pe deplin abordarea Comisiei din această comunicare, în care se recunoaște rolul politic al ALR ca factori de decizie care necesită un nivel corespunzător de autonomie, de dezvoltare a capacităților și de resurse financiare;

| 5. | reamintește faptul că toate tipurile de „autorități locale” – regiuni, provincii, departamente, districte, municipalități, comune, etc. – joacă un rol strategic pentru consolidarea guvernanței democratice și contribuie la o dezvoltare mai eficace. Ca atare, nu înțelege temeiul deciziei Comisiei Europene de a pune accentul în comunicare în principal pe nivelul localității, așa cum se arată în nota de subsol 1; |
| --- | --- |

5.

reamintește faptul că toate tipurile de „autorități locale” – regiuni, provincii, departamente, districte, municipalități, comune, etc. – joacă un rol strategic pentru consolidarea guvernanței democratice și contribuie la o dezvoltare mai eficace. Ca atare, nu înțelege temeiul deciziei Comisiei Europene de a pune accentul în comunicare în principal pe nivelul localității, așa cum se arată în nota de subsol 1;

| 6. | salută acordarea de competențe pentru ALR din țările partenere, așa cum se propune în comunicare; aceasta va ajuta ALR să joace rolul esențial care le-a fost atribuit, printre altele, în contextul agendei schimbării, în domeniul drepturilor omului, democrației și altor elemente de bună guvernanță, precum și în cel al creșterii incluzive și sustenabile pentru dezvoltarea umană; |
| --- | --- |

6.

salută acordarea de competențe pentru ALR din țările partenere, așa cum se propune în comunicare; aceasta va ajuta ALR să joace rolul esențial care le-a fost atribuit, printre altele, în contextul agendei schimbării, în domeniul drepturilor omului, democrației și altor elemente de bună guvernanță, precum și în cel al creșterii incluzive și sustenabile pentru dezvoltarea umană;

| 7. | reamintește faptul că autoritățile locale și regionale din Europa dispun de o experiență vastă în multe domenii în care ALR din țările partenere trebuie să-și consolideze capacitățile. Comunicarea ar trebui să recunoască acest fapt într-un mod mai explicit și ar trebui, de asemenea, să se concentreze asupra modalităților în care această experiență ar putea fi transferată și utilizată la fața locului, printre altele, prin schimburi de experiență inter pares; |
| --- | --- |

7.

reamintește faptul că autoritățile locale și regionale din Europa dispun de o experiență vastă în multe domenii în care ALR din țările partenere trebuie să-și consolideze capacitățile. Comunicarea ar trebui să recunoască acest fapt într-un mod mai explicit și ar trebui, de asemenea, să se concentreze asupra modalităților în care această experiență ar putea fi transferată și utilizată la fața locului, printre altele, prin schimburi de experiență inter pares;

| 8. | consideră că, pe baza analizei din comunicare, ALR ar trebui să fie implicate îndeaproape în elaborarea programelor de dezvoltare post-2015. ALR joacă un rol important nu doar cu privire la dezvoltarea durabilă, ci și în domenii conexe, cum ar fi planificarea urbană incluzivă, coeziunea socială, adaptarea la schimbările climatice, securitatea umană, etc. În acest context, CoR:






  — | salută raportul privind agenda de dezvoltare post-2015 elaborat de Grupul la nivel înalt format din personalități eminente al Secretarului General al ONU; |
| --- | --- | --- |

8.

consideră că, pe baza analizei din comunicare, ALR ar trebui să fie implicate îndeaproape în elaborarea programelor de dezvoltare post-2015. ALR joacă un rol important nu doar cu privire la dezvoltarea durabilă, ci și în domenii conexe, cum ar fi planificarea urbană incluzivă, coeziunea socială, adaptarea la schimbările climatice, securitatea umană, etc. În acest context, CoR:

—

salută raportul privind agenda de dezvoltare post-2015 elaborat de Grupul la nivel înalt format din personalități eminente al Secretarului General al ONU;

| — | salută faptul că, în 2016, în centrul atenției conferinței HABITAT III (2) va sta o nouă agendă de dezvoltare urbană; |
| --- | --- |

—

salută faptul că, în 2016, în centrul atenției conferinței HABITAT III (2) va sta o nouă agendă de dezvoltare urbană;

| — | subliniază că este esențial ca autoritățile locale și regionale să fie pe deplin implicate în elaborarea contribuțiilor și punctelor de vedere ale UE, inclusiv în procesele pregătitoare; |
| --- | --- |

—

subliniază că este esențial ca autoritățile locale și regionale să fie pe deplin implicate în elaborarea contribuțiilor și punctelor de vedere ale UE, inclusiv în procesele pregătitoare;

| 9. | recunoaște caracterul deschis al procesului în faza de elaborare a comunicării. ALR au avut posibilitatea să-și prezinte contribuțiile și ideile; au avut loc schimburi de opinii cu diferite ocazii, inclusiv cu prilejul unei ședințe a Comisiei CIVEX a Comitetului Regiunilor; |
| --- | --- |

9.

recunoaște caracterul deschis al procesului în faza de elaborare a comunicării. ALR au avut posibilitatea să-și prezinte contribuțiile și ideile; au avut loc schimburi de opinii cu diferite ocazii, inclusiv cu prilejul unei ședințe a Comisiei CIVEX a Comitetului Regiunilor;

| 10. | ia notă de faptul că această comunicare recunoaște rolul major pe care îl joacă CoR în stimularea și coordonarea eforturilor de dezvoltare ale ALR și propune continuarea acestei cooperări în cadrul elaborării și punerii în aplicare a politicii de dezvoltare a UE. Există în acest sens o serie de forumuri adecvate, printre care se numără Forumul cooperării descentralizate, care facilitează dialogul între autoritățile locale și regionale din UE și cele din țările în curs de dezvoltare cu instituțiile europene, și, în special în ceea ce privește cooperarea în cadrul eforturilor UE de a sprijini dezvoltarea în țările învecinate, ARLEM și CORLEAP – două adunări care reunesc reprezentanți de la nivel local și regional din UE și din țările (vecine) partenere. |
| --- | --- |

10.

ia notă de faptul că această comunicare recunoaște rolul major pe care îl joacă CoR în stimularea și coordonarea eforturilor de dezvoltare ale ALR și propune continuarea acestei cooperări în cadrul elaborării și punerii în aplicare a politicii de dezvoltare a UE. Există în acest sens o serie de forumuri adecvate, printre care se numără Forumul cooperării descentralizate, care facilitează dialogul între autoritățile locale și regionale din UE și cele din țările în curs de dezvoltare cu instituțiile europene, și, în special în ceea ce privește cooperarea în cadrul eforturilor UE de a sprijini dezvoltarea în țările învecinate, ARLEM și CORLEAP – două adunări care reunesc reprezentanți de la nivel local și regional din UE și din țările (vecine) partenere.

Context

| 11. | împărtășește opinia Comisiei, conform căreia aspectele complexe ale dezvoltării durabile și combaterii sărăciei nu pot fi abordate doar prin politici și programe de dezvoltare gestionate în mod centralizat și de sus în jos, actorilor din sectorul public și privat revenindu-le un rol important, mai ales la nivel local; |
| --- | --- |

11.

împărtășește opinia Comisiei, conform căreia aspectele complexe ale dezvoltării durabile și combaterii sărăciei nu pot fi abordate doar prin politici și programe de dezvoltare gestionate în mod centralizat și de sus în jos, actorilor din sectorul public și privat revenindu-le un rol important, mai ales la nivel local;

| 12. | este de acord cu poziția echilibrată a Comisiei cu privire la rolul esențial al autorităților locale și regionale: pe de o parte, această funcție poate fi exercitată independent de modul de funcționare al autorităților centrale (de exemplu în state fragile), pe de altă parte, ea poate fi subminată de factori negativi, inclusiv la nivel local; |
| --- | --- |

12.

este de acord cu poziția echilibrată a Comisiei cu privire la rolul esențial al autorităților locale și regionale: pe de o parte, această funcție poate fi exercitată independent de modul de funcționare al autorităților centrale (de exemplu în state fragile), pe de altă parte, ea poate fi subminată de factori negativi, inclusiv la nivel local;

| 13. | salută propunerea ca Comisia să se angajeze mai strategic pe lângă ALR din țările partenere în contextul sporirii autonomiei și realizării obiectivelor de dezvoltare ale acestora; |
| --- | --- |

13.

salută propunerea ca Comisia să se angajeze mai strategic pe lângă ALR din țările partenere în contextul sporirii autonomiei și realizării obiectivelor de dezvoltare ale acestora;

| 14. | împărtășește opinia Comisiei conform căreia recunoașterea politică a rolului ALR în cadrul proceselor de dezvoltare implică un nivel adecvat de autonomie, capacitate de dezvoltare și de resurse financiare – doar astfel ele vor dispune de autonomie deplină și de o responsabilitate proporțională cu distribuția competențelor între diversele niveluri de guvernare; |
| --- | --- |

14.

împărtășește opinia Comisiei conform căreia recunoașterea politică a rolului ALR în cadrul proceselor de dezvoltare implică un nivel adecvat de autonomie, capacitate de dezvoltare și de resurse financiare – doar astfel ele vor dispune de autonomie deplină și de o responsabilitate proporțională cu distribuția competențelor între diversele niveluri de guvernare;

| 15. | solicită Comisiei să transpună aceste observații pertinente în prioritățile programelor de cooperare, așa cum au fost ele definite de comun acord cu țările partenere. În lumina importanței ALR, acestea ar trebui să fie pe deplin implicate în pregătirea și punerea în practică a acestor programe, inclusiv prin intermediul asociaților lor reprezentative; |
| --- | --- |

15.

solicită Comisiei să transpună aceste observații pertinente în prioritățile programelor de cooperare, așa cum au fost ele definite de comun acord cu țările partenere. În lumina importanței ALR, acestea ar trebui să fie pe deplin implicate în pregătirea și punerea în practică a acestor programe, inclusiv prin intermediul asociaților lor reprezentative;

Eliberarea potențialului de dezvoltare al autorităților locale

| 16. | salută ideea că sprijinul acordat sectorului public în țările partenere, menit să contribuie la eficientizarea elaborării și punerii în aplicare a politicilor și planurilor naționale de dezvoltare, ar trebui să țină seama și de rolul important pe care îl joacă sectorul public de la nivel local și regional. Această idee corespunde pledoariei Comitetului Regiunilor în favoarea unei participări mai ample a ALR la politica de dezvoltare, atât în statele UE, cât și în țările partenere în curs de dezvoltare; |
| --- | --- |

16.

salută ideea că sprijinul acordat sectorului public în țările partenere, menit să contribuie la eficientizarea elaborării și punerii în aplicare a politicilor și planurilor naționale de dezvoltare, ar trebui să țină seama și de rolul important pe care îl joacă sectorul public de la nivel local și regional. Această idee corespunde pledoariei Comitetului Regiunilor în favoarea unei participări mai ample a ALR la politica de dezvoltare, atât în statele UE, cât și în țările partenere în curs de dezvoltare;

| 17. | susține importanța pe care Comisia o acordă parteneriatelor între părțile interesate și mecanismelor de dialog la nivelul beneficiarilor, ca o modalitate de a intra în dialog cu autoritățile centrale implicate și de a garanta că necesitățile și preocupările lor sunt cunoscute și luate în considerare. Această abordare este în conformitate cu cea a guvernanței pe mai multe niveluri. În același timp, abordarea pe mai multe niveluri presupune ca autoritățile centrale să încerce la rândul lor să se angajeze într-un dialog cu ALR, pentru a înțelege necesitățile și preocupările existente la nivel local; |
| --- | --- |

17.

susține importanța pe care Comisia o acordă parteneriatelor între părțile interesate și mecanismelor de dialog la nivelul beneficiarilor, ca o modalitate de a intra în dialog cu autoritățile centrale implicate și de a garanta că necesitățile și preocupările lor sunt cunoscute și luate în considerare. Această abordare este în conformitate cu cea a guvernanței pe mai multe niveluri. În același timp, abordarea pe mai multe niveluri presupune ca autoritățile centrale să încerce la rândul lor să se angajeze într-un dialog cu ALR, pentru a înțelege necesitățile și preocupările existente la nivel local;

| 18. | consideră că cerința privind cofinanțarea împiedică participarea anumitor actori, atât din statele membre ale UE, cât și din țările partenere. În cazul acestora din urmă, constrângerile financiare pot împiedica angajamentul actorilor locali, în timp ce în unele state membre, de exemplu în Suedia, autorităților locale și regionale le este imposibilă participarea la programe precum „Actori nestatali și autorități locale din domeniul dezvoltării”, fiindu-le interzisă utilizarea taxelor locale pentru finanțarea cooperării internaționale pentru dezvoltare. Ținând seama de obiectivele specifice ale programului și de multitudinea de experiențe ale diferitelor țări europene (asistență socială, descentralizare, sănătate publică, etc.), acest lucru nu pare a fi în interesul UE și al programului său de cooperare externă. Pentru a evita această situație, Comitetul Regiunilor încurajează Comisia să adopte normele (de punere în aplicare a regulamentului financiar) pentru finanțarea integrală „în cazul în care este în interesul Comunității să fie unicul donator în ceea ce privește o acțiune” [articolul 253 alineatul (1) litera (e)]. |
| --- | --- |

18.

consideră că cerința privind cofinanțarea împiedică participarea anumitor actori, atât din statele membre ale UE, cât și din țările partenere. În cazul acestora din urmă, constrângerile financiare pot împiedica angajamentul actorilor locali, în timp ce în unele state membre, de exemplu în Suedia, autorităților locale și regionale le este imposibilă participarea la programe precum „Actori nestatali și autorități locale din domeniul dezvoltării”, fiindu-le interzisă utilizarea taxelor locale pentru finanțarea cooperării internaționale pentru dezvoltare. Ținând seama de obiectivele specifice ale programului și de multitudinea de experiențe ale diferitelor țări europene (asistență socială, descentralizare, sănătate publică, etc.), acest lucru nu pare a fi în interesul UE și al programului său de cooperare externă. Pentru a evita această situație, Comitetul Regiunilor încurajează Comisia să adopte normele (de punere în aplicare a regulamentului financiar) pentru finanțarea integrală „în cazul în care este în interesul Comunității să fie unicul donator în ceea ce privește o acțiune” [articolul 253 alineatul (1) litera (e)].

| 19. | scoate în evidență importanța abordării teritoriale a dezvoltării, așa cum se arată în comunicare, și solicită UE să coopereze cu alți parteneri în materie de dezvoltare pentru a elabora și pune în aplicare această abordare. De asemenea, UE ar trebui să elaboreze măsuri de stimulare, cum ar fi acordarea unui sprijin financiar suplimentar acelor țări partenere care, într-un dialog cu ALR și asociațiile acestora de la nivel național, acționează în sensul unui veritabil progres în punerea în aplicare a abordării teritoriale în cadrul planurilor lor naționale de dezvoltare; |
| --- | --- |

19.

scoate în evidență importanța abordării teritoriale a dezvoltării, așa cum se arată în comunicare, și solicită UE să coopereze cu alți parteneri în materie de dezvoltare pentru a elabora și pune în aplicare această abordare. De asemenea, UE ar trebui să elaboreze măsuri de stimulare, cum ar fi acordarea unui sprijin financiar suplimentar acelor țări partenere care, într-un dialog cu ALR și asociațiile acestora de la nivel național, acționează în sensul unui veritabil progres în punerea în aplicare a abordării teritoriale în cadrul planurilor lor naționale de dezvoltare;

Modelarea sprijinului UE în vederea consolidării guvernanței și a îmbunătățirii rezultatelor în materie de dezvoltare la nivel local

| 20. | constată că, dacă propunerea Comisiei de a sprijini autoritățile legitime este pertinentă, trimiterea specifică din primul paragraf la „posibilitățile de coordonare cu autoritățile regionale” este, în opinia sa, ininteligibilă, ținând seama de principiul enunțat în nota de subsol 1 a comunicării, conform căreia termenul utilizat de „autorități locale” cuprinde toate tipurile de autorități teritoriale, referindu-se, în același timp, la comune, municipii, districte, provincii și regiuni; |
| --- | --- |

20.

constată că, dacă propunerea Comisiei de a sprijini autoritățile legitime este pertinentă, trimiterea specifică din primul paragraf la „posibilitățile de coordonare cu autoritățile regionale” este, în opinia sa, ininteligibilă, ținând seama de principiul enunțat în nota de subsol 1 a comunicării, conform căreia termenul utilizat de „autorități locale” cuprinde toate tipurile de autorități teritoriale, referindu-se, în același timp, la comune, municipii, districte, provincii și regiuni;

| 21. | împărtășește opinia Comisiei, conform căreia descentralizarea presupune existența unei voințe politice în acest sens. În conformitate cu comunicarea, această voință politică ar trebui promovată, de exemplu, în cadrul dialogului politic. Odată recunoscută, ea ar trebui recompensată prin măsuri de stimulare în cadrul politicii de cooperare europene; |
| --- | --- |

21.

împărtășește opinia Comisiei, conform căreia descentralizarea presupune existența unei voințe politice în acest sens. În conformitate cu comunicarea, această voință politică ar trebui promovată, de exemplu, în cadrul dialogului politic. Odată recunoscută, ea ar trebui recompensată prin măsuri de stimulare în cadrul politicii de cooperare europene;

| 22. | împărtășește opinia potrivit căreia sprijinul UE pentru descentralizare ar trebui să pună accentul pe realizarea unui cadru juridic propice și pe consolidarea instituțiilor și capacităților. CoR sprijină în egală măsură și celelalte priorități identificate, cum ar fi accentul pus pe descentralizarea bugetară, gestionarea finanțelor publice și responsabilitate și o dezvoltare a capacităților pe baza unei abordări pe termen lung și axate pe cerere; |
| --- | --- |

22.

împărtășește opinia potrivit căreia sprijinul UE pentru descentralizare ar trebui să pună accentul pe realizarea unui cadru juridic propice și pe consolidarea instituțiilor și capacităților. CoR sprijină în egală măsură și celelalte priorități identificate, cum ar fi accentul pus pe descentralizarea bugetară, gestionarea finanțelor publice și responsabilitate și o dezvoltare a capacităților pe baza unei abordări pe termen lung și axate pe cerere;

| 23. | reafirmă că autoritățile locale și regionale din statele membre ale UE dispun de cunoștințe și experiențe vaste în multe din domeniile în care ALR din țările partenere trebuie să-și dezvolte capacitățile; consideră că, în paralel și în combinație cu cooperarea bilaterală între ALR din statele membre și țările partenere, asociațiile acestora ar trebui considerate parteneri strategici în gestionarea programelor de consolidare a capacității destinate ALR; |
| --- | --- |

23.

reafirmă că autoritățile locale și regionale din statele membre ale UE dispun de cunoștințe și experiențe vaste în multe din domeniile în care ALR din țările partenere trebuie să-și dezvolte capacitățile; consideră că, în paralel și în combinație cu cooperarea bilaterală între ALR din statele membre și țările partenere, asociațiile acestora ar trebui considerate parteneri strategici în gestionarea programelor de consolidare a capacității destinate ALR;

| 24. | împărtășește opinia Comisiei potrivit căreia asociațiile ALR pot juca un rol activ în ceea ce privește consolidarea guvernanței și îmbunătățirea rezultatelor în materie de dezvoltare la nivel local; subliniază că, în afara celor șase funcții principale enumerate în comunicare, ar trebui menționată și cea de furnizor de servicii pentru membrii asociației. Membrii asociațiilor ALR apelează deseori la aceste asociații pentru servicii de consolidare a capacităților și servicii de formare, în special în contextul dezvoltării. Punerea la dispoziție a acestor servicii s-a dovedit a fi esențială pentru vizibilitate, angajamentul membrilor și astfel pentru viabilitatea acestor asociații. Ea reprezintă în același timp și o sursă de informare și concluzii care poate fi exploatată în cadrul activităților de reprezentare de interese și de sensibilizare; |
| --- | --- |

24.

împărtășește opinia Comisiei potrivit căreia asociațiile ALR pot juca un rol activ în ceea ce privește consolidarea guvernanței și îmbunătățirea rezultatelor în materie de dezvoltare la nivel local; subliniază că, în afara celor șase funcții principale enumerate în comunicare, ar trebui menționată și cea de furnizor de servicii pentru membrii asociației. Membrii asociațiilor ALR apelează deseori la aceste asociații pentru servicii de consolidare a capacităților și servicii de formare, în special în contextul dezvoltării. Punerea la dispoziție a acestor servicii s-a dovedit a fi esențială pentru vizibilitate, angajamentul membrilor și astfel pentru viabilitatea acestor asociații. Ea reprezintă în același timp și o sursă de informare și concluzii care poate fi exploatată în cadrul activităților de reprezentare de interese și de sensibilizare;

| 25. | este de acord cu opinia Comisiei conform căreia multe asociații ale autorităților locale și regionale din țările partenere continuă să fie slabe. Pentru a-și putea valorifica pe deplin potențialul, este nevoie de sprijin substanțial și pe termen lung. Acesta poate îmbrăca forme diferite, de exemplu prin finanțare directă în cadrul bugetelor gestionate de delegațiile UE sau prin crearea sau continuarea a unor programe mai mari, interconectate între ele, cum ar fi programul ARIAL, menționat în comunicare. În toate cazurile, exploatarea cunoștințelor și experienței de care dispun asociațiile autorităților locale și regionale din Europa prin învățare inter pares și schimburi de experiență rămâne fundamentală; |
| --- | --- |

25.

este de acord cu opinia Comisiei conform căreia multe asociații ale autorităților locale și regionale din țările partenere continuă să fie slabe. Pentru a-și putea valorifica pe deplin potențialul, este nevoie de sprijin substanțial și pe termen lung. Acesta poate îmbrăca forme diferite, de exemplu prin finanțare directă în cadrul bugetelor gestionate de delegațiile UE sau prin crearea sau continuarea a unor programe mai mari, interconectate între ele, cum ar fi programul ARIAL, menționat în comunicare. În toate cazurile, exploatarea cunoștințelor și experienței de care dispun asociațiile autorităților locale și regionale din Europa prin învățare inter pares și schimburi de experiență rămâne fundamentală;

Calea de urmat: modalități de sprijinire mai eficiente și mai flexibile

| 26. | împărtășește opinia Comisiei potrivit căreia UE ar trebui să-și adapteze sprijinul la rolul, potențialul și nevoile în creștere ale ALR și ale asociațiilor acestora din țările partenere, vizând tranziția conceptuală dinspre eficacitatea ajutorului acordat spre eficacitatea dezvoltării; |
| --- | --- |

26.

împărtășește opinia Comisiei potrivit căreia UE ar trebui să-și adapteze sprijinul la rolul, potențialul și nevoile în creștere ale ALR și ale asociațiilor acestora din țările partenere, vizând tranziția conceptuală dinspre eficacitatea ajutorului acordat spre eficacitatea dezvoltării;

| 27. | subliniază că acest demers presupune creșterea ajutorului financiar acordat activităților care vin în sprijinul descentralizării și autonomizării ALR și al asociațiilor acestora. Trebuie acționat acum în acest sens, la începutul noii perioade de finanțare. ALR ar trebui să fie eligibile în mod explicit în cadrul tuturor instrumentelor pachetului Europa Globală. O reorientare semnificativă este necesară și în legătură cu Fondul european de dezvoltare. Evaluarea tematică globală a sprijinului Comisiei în favoarea proceselor de descentralizare
   (3) din februarie 2012 arată că contribuțiile directe pentru descentralizare au reprezentat doar 1 % din contribuția financiară totală a Comisiei (pentru toate sectoarele și toate țările) din perioada 2000-2004, doar 2,5 % în perioada 2004-2008 și din nou mult mai puțin în ultimii ani ai evaluării (2008-2009). Sporirea autonomiei autorităților locale în vederea consolidării guvernanței și a îmbunătățirii rezultatelor în materie de dezvoltare ar merita alocarea unor sume mai mari; |
| --- | --- |

27.

subliniază că acest demers presupune creșterea ajutorului financiar acordat activităților care vin în sprijinul descentralizării și autonomizării ALR și al asociațiilor acestora. Trebuie acționat acum în acest sens, la începutul noii perioade de finanțare. ALR ar trebui să fie eligibile în mod explicit în cadrul tuturor instrumentelor pachetului Europa Globală. O reorientare semnificativă este necesară și în legătură cu Fondul european de dezvoltare. Evaluarea tematică globală a sprijinului Comisiei în favoarea proceselor de descentralizare
   (3) din februarie 2012 arată că contribuțiile directe pentru descentralizare au reprezentat doar 1 % din contribuția financiară totală a Comisiei (pentru toate sectoarele și toate țările) din perioada 2000-2004, doar 2,5 % în perioada 2004-2008 și din nou mult mai puțin în ultimii ani ai evaluării (2008-2009). Sporirea autonomiei autorităților locale în vederea consolidării guvernanței și a îmbunătățirii rezultatelor în materie de dezvoltare ar merita alocarea unor sume mai mari;

| 28. | salută dorința Comisiei de a explora modalități de finanțare inovatoare și ideea că acestea să se bazeze pe rezultatele evaluărilor anuale ale performanțelor instituționale ale ALR. De prea multe ori, însă, aceste evaluări sunt exerciții descendente, care duc la sancțiuni aplicate celor care obțin rezultate mai puțin bune. Din acest fapt rezultă, de regulă, o scădere a gradului de deschidere al participanților. Ținând seama de necesitatea de a dezvolta capacitățile ALR, încurajează utilizarea unor procese de învățare orizontale, utilizând instrumente precum evaluarea comparativă și comparațiile transparente, care permit asociațiilor autorităților locale și regionale să-și consolideze contribuția adusă la creșterea eficienței și care pot fi conectate cu mai mare ușurință la stimulente financiare pozitive și care sunt mai adecvate și eficiente pe termen lung; |
| --- | --- |

28.

salută dorința Comisiei de a explora modalități de finanțare inovatoare și ideea că acestea să se bazeze pe rezultatele evaluărilor anuale ale performanțelor instituționale ale ALR. De prea multe ori, însă, aceste evaluări sunt exerciții descendente, care duc la sancțiuni aplicate celor care obțin rezultate mai puțin bune. Din acest fapt rezultă, de regulă, o scădere a gradului de deschidere al participanților. Ținând seama de necesitatea de a dezvolta capacitățile ALR, încurajează utilizarea unor procese de învățare orizontale, utilizând instrumente precum evaluarea comparativă și comparațiile transparente, care permit asociațiilor autorităților locale și regionale să-și consolideze contribuția adusă la creșterea eficienței și care pot fi conectate cu mai mare ușurință la stimulente financiare pozitive și care sunt mai adecvate și eficiente pe termen lung;

| 29. | sprijină ideea că UE ar trebui să asigure o flexibilitate suficientă pentru a susține inițiativele proprii ale ALR și ale asociațiilor acestora. De fapt, aceasta reprezintă un element esențial al opțiunii pentru un angajament mai strategic în favoarea sporirii autonomiei. O astfel de flexibilitate ar trebui, prin urmare, să includă posibilitatea finanțării directe a autorităților locale și a asociațiilor autorităților locale în favoarea acestor „inițiative proprii” și finanțarea acestor inițiative cu sau prin intermediul autorităților locale partenere sau al asociațiilor partenere din Europa; |
| --- | --- |

29.

sprijină ideea că UE ar trebui să asigure o flexibilitate suficientă pentru a susține inițiativele proprii ale ALR și ale asociațiilor acestora. De fapt, aceasta reprezintă un element esențial al opțiunii pentru un angajament mai strategic în favoarea sporirii autonomiei. O astfel de flexibilitate ar trebui, prin urmare, să includă posibilitatea finanțării directe a autorităților locale și a asociațiilor autorităților locale în favoarea acestor „inițiative proprii” și finanțarea acestor inițiative cu sau prin intermediul autorităților locale partenere sau al asociațiilor partenere din Europa;

| 30. | împărtășește punctul de vedere al Comisiei, conform căruia, în contextul sprijinului bugetar, UE ar trebui să sprijine sisteme care să monitorizeze în ce măsură este transferată finanțarea prin intermediul trezoreriei statului către nivelul administrației locale. Aceasta ar trebui să contribuie la dezvoltarea unor instrumente mai cuprinzătoare la nivel regional și global, care să permită o orientare a procesului de descentralizare și să ofere o bază pentru monitorizarea situației, așa cum se întâmplă la nivel european prin Carta europeană a autonomiei locale; |
| --- | --- |

30.

împărtășește punctul de vedere al Comisiei, conform căruia, în contextul sprijinului bugetar, UE ar trebui să sprijine sisteme care să monitorizeze în ce măsură este transferată finanțarea prin intermediul trezoreriei statului către nivelul administrației locale. Aceasta ar trebui să contribuie la dezvoltarea unor instrumente mai cuprinzătoare la nivel regional și global, care să permită o orientare a procesului de descentralizare și să ofere o bază pentru monitorizarea situației, așa cum se întâmplă la nivel european prin Carta europeană a autonomiei locale;

| 31. | își exprimă disponibilitatea de a contribui, cu sprijinul tehnic și financiar al Comisiei, la elaborarea unui instrument de evaluare și monitorizare a aspectelor privind descentralizarea din țările partenere, în cooperare cu toate părțile interesate, în special cu asociațiile autorităților locale și alte organizații sau entități (UN-Habitat, UNDP), inclusiv cele din țările în curs de dezvoltare (cum ar fi Consiliul colectivităților teritoriale al UEMOA); |
| --- | --- |

31.

își exprimă disponibilitatea de a contribui, cu sprijinul tehnic și financiar al Comisiei, la elaborarea unui instrument de evaluare și monitorizare a aspectelor privind descentralizarea din țările partenere, în cooperare cu toate părțile interesate, în special cu asociațiile autorităților locale și alte organizații sau entități (UN-Habitat, UNDP), inclusiv cele din țările în curs de dezvoltare (cum ar fi Consiliul colectivităților teritoriale al UEMOA);

| 32. | consideră că astfel de instrumente cuprinzătoare contribuie în mod pozitiv la dialogul politic între UE și țările partenere. Ele permit integrarea în dialog a gradului de coordonare a politicilor, a complementarității și coerenței între diferitele niveluri de guvernanță ale unei țări. Acest dialog politic ar putea fi consolidat prin acordarea unor stimulente corelate cu aceste chestiuni, în conformitate cu dorința de a explora modalitățile de finanțare inovatoare; |
| --- | --- |

32.

consideră că astfel de instrumente cuprinzătoare contribuie în mod pozitiv la dialogul politic între UE și țările partenere. Ele permit integrarea în dialog a gradului de coordonare a politicilor, a complementarității și coerenței între diferitele niveluri de guvernanță ale unei țări. Acest dialog politic ar putea fi consolidat prin acordarea unor stimulente corelate cu aceste chestiuni, în conformitate cu dorința de a explora modalitățile de finanțare inovatoare;

| 33. | este de acord cu Comisia în ceea ce privește faptul că UE ar trebui să sprijine cooperarea descentralizată și transfrontalieră între autoritățile locale din Europa și din țările partenere, pe baza unor parteneriate instituționale echitabile și pe termen lung. Dintr-o perspectivă europeană, coordonarea parteneriatelor în cadrul unor rețele mai largi sau cooperarea prin programe comune ar trebui încurajate și facilitate. CoR subliniază că portalul cooperării descentralizate pentru dezvoltare facilitează o astfel de coordonare prin punerea la dispoziție a informațiilor privind proiectele existente și prin facilitarea dezbaterilor ce vizează definirea unor proiecte noi. CoR este gata să preia în continuare rolul asumat în acest sens, în colaborare cu, de exemplu, asociațiile ALR. Ținând seama de impactul sporit pe care l-ar aduce cu sine o abordare mai coordonată, acest lucru ar trebui încurajat prin suplimentarea fondurilor UE disponibile pentru o astfel de abordare; |
| --- | --- |

33.

este de acord cu Comisia în ceea ce privește faptul că UE ar trebui să sprijine cooperarea descentralizată și transfrontalieră între autoritățile locale din Europa și din țările partenere, pe baza unor parteneriate instituționale echitabile și pe termen lung. Dintr-o perspectivă europeană, coordonarea parteneriatelor în cadrul unor rețele mai largi sau cooperarea prin programe comune ar trebui încurajate și facilitate. CoR subliniază că portalul cooperării descentralizate pentru dezvoltare facilitează o astfel de coordonare prin punerea la dispoziție a informațiilor privind proiectele existente și prin facilitarea dezbaterilor ce vizează definirea unor proiecte noi. CoR este gata să preia în continuare rolul asumat în acest sens, în colaborare cu, de exemplu, asociațiile ALR. Ținând seama de impactul sporit pe care l-ar aduce cu sine o abordare mai coordonată, acest lucru ar trebui încurajat prin suplimentarea fondurilor UE disponibile pentru o astfel de abordare;

| 34. | salută opinia Comisiei conform căreia UE ar trebui să sprijine rolul jucat de ALR și asociațiile acestora în modelarea agendei de dezvoltare post-2015; constată cu satisfacție că acest punct de vedere este împărtășit de Consiliu (4), care solicită UE și statelor membre ca, în cooperare cu Comitetul Regiunilor, acolo unde este cazul, să țină seama de opinia și experiența autorităților locale și să sprijine reprezentarea lor în dezbaterile politice de la nivel național și internațional, inclusiv în ceea ce privește dezvoltarea agendei post-2015 și pregătirea conferinței HABITAT III; |
| --- | --- |

34.

salută opinia Comisiei conform căreia UE ar trebui să sprijine rolul jucat de ALR și asociațiile acestora în modelarea agendei de dezvoltare post-2015; constată cu satisfacție că acest punct de vedere este împărtășit de Consiliu (4), care solicită UE și statelor membre ca, în cooperare cu Comitetul Regiunilor, acolo unde este cazul, să țină seama de opinia și experiența autorităților locale și să sprijine reprezentarea lor în dezbaterile politice de la nivel național și internațional, inclusiv în ceea ce privește dezvoltarea agendei post-2015 și pregătirea conferinței HABITAT III;

| 35. | afirmă că, pentru a garanta o participare amplă a autorităților locale la agenda post-2015, este nevoie de un veritabil proces participativ; în contrast cu elaborarea Obiectivelor de dezvoltare ale mileniului, această participare trebuie asigurată într-o fază precoce a elaborării agendei post-2015. Ar trebui puse la dispoziție resursele financiare necesare pentru a se garanta această participare. |
| --- | --- |

35.

afirmă că, pentru a garanta o participare amplă a autorităților locale la agenda post-2015, este nevoie de un veritabil proces participativ; în contrast cu elaborarea Obiectivelor de dezvoltare ale mileniului, această participare trebuie asigurată într-o fază precoce a elaborării agendei post-2015. Ar trebui puse la dispoziție resursele financiare necesare pentru a se garanta această participare.

| 36. | își reafirmă sprijinul pentru propunerea ca anul 2015 să fie declarat Anul european pentru dezvoltare (5) și consideră că aceasta reprezintă o oportunitate pentru lansarea și sprijinirea, inclusiv financiară, a unor activități la nivel local și regional; solicită, prin urmare, ca bugetul să prevadă un sprijin financiar adecvat pentru inițiativele autorităților locale și regionale; |
| --- | --- |

36.

își reafirmă sprijinul pentru propunerea ca anul 2015 să fie declarat Anul european pentru dezvoltare (5) și consideră că aceasta reprezintă o oportunitate pentru lansarea și sprijinirea, inclusiv financiară, a unor activități la nivel local și regional; solicită, prin urmare, ca bugetul să prevadă un sprijin financiar adecvat pentru inițiativele autorităților locale și regionale;

| 37. | își reafirmă disponibilitatea de a pune la dispoziția autorităților locale din Europa un spațiu politic în care acestea să-și dezvolte cooperarea internațională și transfrontalieră; |
| --- | --- |

37.

își reafirmă disponibilitatea de a pune la dispoziția autorităților locale din Europa un spațiu politic în care acestea să-și dezvolte cooperarea internațională și transfrontalieră;

| 38. | își reafirmă angajamentul de a contribui în continuare la dezvoltarea politică și la stimularea inovării, bazându-se, între altele, pe prezenta comunicare și pe experiența cooperării descentralizate pentru dezvoltare, în cooperare cu rețelele și asociațiile autorităților locale. Toate acestea urmăresc obiectivul declarat de a spori autonomia ALR din țările partenere, pentru o mai bună guvernanță și îmbunătățirea rezultatelor în materie de dezvoltare. |
| --- | --- |

38.

își reafirmă angajamentul de a contribui în continuare la dezvoltarea politică și la stimularea inovării, bazându-se, între altele, pe prezenta comunicare și pe experiența cooperării descentralizate pentru dezvoltare, în cooperare cu rețelele și asociațiile autorităților locale. Toate acestea urmăresc obiectivul declarat de a spori autonomia ALR din țările partenere, pentru o mai bună guvernanță și îmbunătățirea rezultatelor în materie de dezvoltare.

Bruxelles, 9 octombrie 2013

Președintele Comitetului Regiunilor

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  COM(2008) 626 final.

1

(2)  Cea de-a treia Conferință a Organizației Națiunilor Unite privind locuințele și dezvoltarea urbană durabilă.

2

(3)  http://ec.europa.eu/europaid/how/evaluation/evaluation_reports/2012/1300_docs_en.htm

3

(4)  A se vedea „Concluziile Consiliului privind autoritățile locale și politica de dezvoltare”, reuniunea Consiliului Afaceri Externe, Bruxelles, 22 iulie 2013, și „Concluziile Consiliului – Cadrul general pentru perioada de după 2015”, reuniunea Consiliului Afaceri generale, Luxemburg, 25 iunie 2013.

4

(5)  Propunere de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind Anul european pentru dezvoltare (2015), COM(2013) 509 final.

5

---

III Acte pregătitoare

COMITETUL REGIUNILOR

A 103-a sesiune plenară, 7-9 octombrie 2013

| 5.12.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 356/92 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 356/92

---

Avizul Comitetului Regiunilor - Al patrulea pachet feroviar

2013/C 356/16

COMITETUL REGIUNILOR

| — | întâmpină cu satisfacție intenția Comisiei Europene de a completa cadrul de reglementare necesar pentru finalizarea spațiului feroviar unic; |
| --- | --- |

—

întâmpină cu satisfacție intenția Comisiei Europene de a completa cadrul de reglementare necesar pentru finalizarea spațiului feroviar unic;

| — | consideră că liberalizarea nu reprezintă un scop în sine, obiectivul trebuind să fie îmbunătățirea ofertei și a calității serviciilor. Deschiderea către concurență nu poate fi evaluată fără a lua în considerare investițiile în infrastructuri, condițiile efective de funcționare a pieței sau aspectele tehnice legate de interoperabilitate; |
| --- | --- |

—

consideră că liberalizarea nu reprezintă un scop în sine, obiectivul trebuind să fie îmbunătățirea ofertei și a calității serviciilor. Deschiderea către concurență nu poate fi evaluată fără a lua în considerare investițiile în infrastructuri, condițiile efective de funcționare a pieței sau aspectele tehnice legate de interoperabilitate;

| — | reamintește că principiul liberei administrări permite autorităților locale să hotărască modalitățile de organizare a propriilor servicii de transport public. Consideră însă că fixarea unor plafoane prea scăzute pentru atribuirea directă a contractelor reprezintă o limitare gravă a principiului autonomiei locale și regionale; |
| --- | --- |

—

reamintește că principiul liberei administrări permite autorităților locale să hotărască modalitățile de organizare a propriilor servicii de transport public. Consideră însă că fixarea unor plafoane prea scăzute pentru atribuirea directă a contractelor reprezintă o limitare gravă a principiului autonomiei locale și regionale;

| — | salută consolidarea rolului administratorului infrastructurii și înființarea comitetelor de coordonare care vor supraveghea activitățile administratorului infrastructurii astfel consolidat și vor veghea la eficiența sistemului în ansamblul său. Va trebui ca autoritățile locale să fie implicate în mod sistematic, și nu doar „după caz”; |
| --- | --- |

—

salută consolidarea rolului administratorului infrastructurii și înființarea comitetelor de coordonare care vor supraveghea activitățile administratorului infrastructurii astfel consolidat și vor veghea la eficiența sistemului în ansamblul său. Va trebui ca autoritățile locale să fie implicate în mod sistematic, și nu doar „după caz”;

| — | încurajează înființarea rapidă a unei rețele europene de administratori de infrastructură, indispensabilă pentru funcționarea unui spațiu feroviar unic european și pentru coordonarea transfrontalieră; |
| --- | --- |

—

încurajează înființarea rapidă a unei rețele europene de administratori de infrastructură, indispensabilă pentru funcționarea unui spațiu feroviar unic european și pentru coordonarea transfrontalieră;

| — | este în favoarea consolidării rolului Agenției Europene a Căilor Ferate, a cărei misiune este susținerea interoperabilității tehnice și armonizarea procedurilor de siguranță, pentru a se evita probleme importante provocate de divergențele dintre 26 de autorități naționale. |
| --- | --- |

—

este în favoarea consolidării rolului Agenției Europene a Căilor Ferate, a cărei misiune este susținerea interoperabilității tehnice și armonizarea procedurilor de siguranță, pentru a se evita probleme importante provocate de divergențele dintre 26 de autorități naționale.

| Raportor | dl Pascal MANGIN (FR-PPE), membru al Consiliului Regional al Alsaciei |
| --- | --- |
| Documente de referință | Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind „Al patrulea pachet feroviar – finalizarea spațiului feroviar unic european pentru a încuraja competitivitatea europeană și creșterea economică”
  COM(2013) 25 final
  Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 1192/69 al Consiliului privind standardizarea conturilor întreprinderilor feroviare
  COM(2013) 26 final;
  Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind Agenția pentru Căi Ferate a Uniunii Europene și de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 881/2004
  COM(2013) 27 final;
  Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1370/2007 în ceea ce privește deschiderea pieței pentru serviciile de transport feroviar intern de călători
  COM(2013) 28 final;
  Propunere de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2012/34/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 noiembrie 2012 privind instituirea spațiului feroviar unic european, în ceea ce privește deschiderea pieței pentru serviciile de transport feroviar intern de călători și guvernanța infrastructurii feroviare
  COM(2013) 29 final;
  Propunere de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind interoperabilitatea sistemului feroviar în Uniunea Europeană (reformare)
  COM(2013) 30 final;
  Propunere de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind siguranța feroviară (reformare)
  COM(2013) 31 final;
  Raportul Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind progresele înregistrate privind obținerea interoperabilității sistemului feroviar
  COM(2013) 32 final;
  Raportul Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind profilul și sarcinile celorlalți membri ai echipajului feroviar
  COM(2013) 33 final;
  Raportul Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind implementarea dispozițiilor Directivei 2007/58/CE referitoare la deschiderea pieței transportului feroviar internațional de călători care însoțește Comunicarea către Parlamentul European și către Consiliu privind cel de-al patrulea pachet feroviar
  COM(2013) 34 final. |

Raportor

dl Pascal MANGIN (FR-PPE), membru al Consiliului Regional al Alsaciei

Documente de referință

Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind „Al patrulea pachet feroviar – finalizarea spațiului feroviar unic european pentru a încuraja competitivitatea europeană și creșterea economică”

COM(2013) 25 final

Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 1192/69 al Consiliului privind standardizarea conturilor întreprinderilor feroviare

COM(2013) 26 final;

Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind Agenția pentru Căi Ferate a Uniunii Europene și de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 881/2004

COM(2013) 27 final;

Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1370/2007 în ceea ce privește deschiderea pieței pentru serviciile de transport feroviar intern de călători

COM(2013) 28 final;

Propunere de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2012/34/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 noiembrie 2012 privind instituirea spațiului feroviar unic european, în ceea ce privește deschiderea pieței pentru serviciile de transport feroviar intern de călători și guvernanța infrastructurii feroviare

COM(2013) 29 final;

Propunere de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind interoperabilitatea sistemului feroviar în Uniunea Europeană (reformare)

COM(2013) 30 final;

Propunere de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind siguranța feroviară (reformare)

COM(2013) 31 final;

Raportul Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind progresele înregistrate privind obținerea interoperabilității sistemului feroviar

COM(2013) 32 final;

Raportul Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind profilul și sarcinile celorlalți membri ai echipajului feroviar

COM(2013) 33 final;

Raportul Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind implementarea dispozițiilor Directivei 2007/58/CE referitoare la deschiderea pieței transportului feroviar internațional de călători care însoțește Comunicarea către Parlamentul European și către Consiliu privind cel de-al patrulea pachet feroviar

COM(2013) 34 final.

I.   RECOMANDĂRI POLITICE

A.   
  Obligații de serviciu public

COMITETUL REGIUNILOR

Observații generale

| 1. | întâmpină cu satisfacție intenția Comisiei Europene de a completa cadrul de reglementare necesar pentru finalizarea spațiului feroviar unic; |
| --- | --- |

1.

întâmpină cu satisfacție intenția Comisiei Europene de a completa cadrul de reglementare necesar pentru finalizarea spațiului feroviar unic;

| 2. | reamintește poziția sa, exprimată deja în repetate rânduri, de exemplu în avizul său privind ecologizarea sectorului transporturilor, că unul din obiectivele principale din domeniul politicii europene a transporturilor constă în transferul transportului rutier de persoane și de mărfuri, în special al transportului transfrontalier și al celui greu, către transportul feroviar ca modalitatea cea mai ecologică de transport; pentru atingerea acestui obiectiv, UE trebuie să ia măsuri adecvate, dacă există capacități suficiente în acest sens; |
| --- | --- |

2.

reamintește poziția sa, exprimată deja în repetate rânduri, de exemplu în avizul său privind ecologizarea sectorului transporturilor, că unul din obiectivele principale din domeniul politicii europene a transporturilor constă în transferul transportului rutier de persoane și de mărfuri, în special al transportului transfrontalier și al celui greu, către transportul feroviar ca modalitatea cea mai ecologică de transport; pentru atingerea acestui obiectiv, UE trebuie să ia măsuri adecvate, dacă există capacități suficiente în acest sens;

| 3. | consideră că liberalizarea nu reprezintă un scop în sine, obiectivul trebuind să fie îmbunătățirea ofertei și a calității serviciilor. Deschiderea către concurență nu poate fi evaluată fără a lua în considerare investițiile în infrastructuri, condițiile efective de funcționare a pieței sau aspectele tehnice legate de interoperabilitate; |
| --- | --- |

3.

consideră că liberalizarea nu reprezintă un scop în sine, obiectivul trebuind să fie îmbunătățirea ofertei și a calității serviciilor. Deschiderea către concurență nu poate fi evaluată fără a lua în considerare investițiile în infrastructuri, condițiile efective de funcționare a pieței sau aspectele tehnice legate de interoperabilitate;

| 4. | dorește să se înscrie într-o abordare holistică ce combină proporționalitatea, subsidiaritatea și controlul pieței de către o autoritate de reglementare puternică. Comitetul Regiunilor este așadar pentru condițiile de proporționalitate a serviciilor publice introduse de Comisie și pentru controlarea de către autoritatea de reglementare a coordonării dintre serviciile comerciale și serviciile publice; |
| --- | --- |

4.

dorește să se înscrie într-o abordare holistică ce combină proporționalitatea, subsidiaritatea și controlul pieței de către o autoritate de reglementare puternică. Comitetul Regiunilor este așadar pentru condițiile de proporționalitate a serviciilor publice introduse de Comisie și pentru controlarea de către autoritatea de reglementare a coordonării dintre serviciile comerciale și serviciile publice;

| 5. | dorește ca autoritățile locale și regionale să fie pe deplin implicate în elaborarea și punerea în aplicare a măsurilor din cadrul politicii feroviare care au un impact direct asupra utilizatorilor și chiar asupra autorităților competente; |
| --- | --- |

5.

dorește ca autoritățile locale și regionale să fie pe deplin implicate în elaborarea și punerea în aplicare a măsurilor din cadrul politicii feroviare care au un impact direct asupra utilizatorilor și chiar asupra autorităților competente;

| 6. | consideră că o mai mare eficiență a sistemului feroviar și, în special, a contractelor de servicii publice este benefică pentru autoritățile locale și regionale având în vedere puternicele constrângeri bugetare și financiare cu care se confruntă acestea; |
| --- | --- |

6.

consideră că o mai mare eficiență a sistemului feroviar și, în special, a contractelor de servicii publice este benefică pentru autoritățile locale și regionale având în vedere puternicele constrângeri bugetare și financiare cu care se confruntă acestea;

| 7. | reamintește că principiul liberei administrări permite autorităților locale să hotărască modalitățile de organizare a propriilor servicii de transport public. În acest sens, nu trebuie să fie repus în discuție articolul 5 alineatul (2), întrucât permite să se recurgă la un operator intern; consideră însă că fixarea unor plafoane prea scăzute pentru atribuirea directă a contractelor reprezintă o limitare gravă a principiului autonomiei locale și regionale; |
| --- | --- |

7.

reamintește că principiul liberei administrări permite autorităților locale să hotărască modalitățile de organizare a propriilor servicii de transport public. În acest sens, nu trebuie să fie repus în discuție articolul 5 alineatul (2), întrucât permite să se recurgă la un operator intern; consideră însă că fixarea unor plafoane prea scăzute pentru atribuirea directă a contractelor reprezintă o limitare gravă a principiului autonomiei locale și regionale;

| 8. | insistă asupra caracterului abordabil pe care trebuie să-l aibă transportul public; |
| --- | --- |

8.

insistă asupra caracterului abordabil pe care trebuie să-l aibă transportul public;

Cadrul de reglementare

Planurile de transport public

| 9. | solicită ca planurile de transport public să asigure suficientă vizibilitate și siguranță operatorilor și utilizatorilor tuturor modurilor de transport, pentru a favoriza intermodalitatea. Acestea vor trebui să țină cont de chestiunile legate de coeziunea socială și teritorială, precum și de dezvoltarea durabilă; |
| --- | --- |

9.

solicită ca planurile de transport public să asigure suficientă vizibilitate și siguranță operatorilor și utilizatorilor tuturor modurilor de transport, pentru a favoriza intermodalitatea. Acestea vor trebui să țină cont de chestiunile legate de coeziunea socială și teritorială, precum și de dezvoltarea durabilă;

| 10. | susține solicitarea Comisiei Europene ca planurile de transport să acopere toate modurile de transport. Acestea trebuie să fie ușor de adaptat de către autoritățile locale competente, întrucât ele pot fi afectate de diverse tipuri de schimbări ale circumstanțelor. De asemenea, trebuie încurajată și garantată cooperarea transfrontalieră eficientă dintre autoritățile competente, mai ales prin intermediul GECT, astfel încât acestea să-și coordoneze propriile planuri de transport pentru diversele moduri; |
| --- | --- |

10.

susține solicitarea Comisiei Europene ca planurile de transport să acopere toate modurile de transport. Acestea trebuie să fie ușor de adaptat de către autoritățile locale competente, întrucât ele pot fi afectate de diverse tipuri de schimbări ale circumstanțelor. De asemenea, trebuie încurajată și garantată cooperarea transfrontalieră eficientă dintre autoritățile competente, mai ales prin intermediul GECT, astfel încât acestea să-și coordoneze propriile planuri de transport pentru diversele moduri;

| 11. | solicită ca obligațiile impuse autorităților locale cu privire la punerea în aplicare a planurilor de transport să nu implice sarcini organizatorice sau financiare exagerate; |
| --- | --- |

11.

solicită ca obligațiile impuse autorităților locale cu privire la punerea în aplicare a planurilor de transport să nu implice sarcini organizatorice sau financiare exagerate;

Cadrul social

| 12. | salută referirile la cadrul social, care însă trebuie precizate, pentru evitarea oricărui risc de dumping social. Va trebui însă ca ele să nu reprezinte un obstacol în calea unei mai mari competitivități a sectorului feroviar și să încurajeze polivalența personalului; |
| --- | --- |

12.

salută referirile la cadrul social, care însă trebuie precizate, pentru evitarea oricărui risc de dumping social. Va trebui însă ca ele să nu reprezinte un obstacol în calea unei mai mari competitivități a sectorului feroviar și să încurajeze polivalența personalului;

Modalități de selectare a furnizorilor

| 13. | menționează că atribuirea contractelor de servicii publice prin procedură de ofertare poate duce, în anumite condiții, la o sporire a eficienței și la economii pentru autoritățile competente, serviciile furnizate fiind echivalente sau chiar mai bune; |
| --- | --- |

13.

menționează că atribuirea contractelor de servicii publice prin procedură de ofertare poate duce, în anumite condiții, la o sporire a eficienței și la economii pentru autoritățile competente, serviciile furnizate fiind echivalente sau chiar mai bune;

| 14. | solicită totuși ca autoritățile locale competente să-și păstreze posibilitatea de a alege între procedura de ofertare (deschidere parțială sau globală a contractului de serviciu public), regie și atribuirea directă. Pentru a se evita alunecări către monopol, atribuirea directă trebuie încadrată mai strict, îndeosebi pe criterii de calitate a prestației, și nu doar de preț. Pentru autoritățile responsabile cu organizarea transportului provocarea consistă în obținerea transparenței prețurilor în raport cu serviciile prestate datorită contestabilității piețelor; |
| --- | --- |

14.

solicită totuși ca autoritățile locale competente să-și păstreze posibilitatea de a alege între procedura de ofertare (deschidere parțială sau globală a contractului de serviciu public), regie și atribuirea directă. Pentru a se evita alunecări către monopol, atribuirea directă trebuie încadrată mai strict, îndeosebi pe criterii de calitate a prestației, și nu doar de preț. Pentru autoritățile responsabile cu organizarea transportului provocarea consistă în obținerea transparenței prețurilor în raport cu serviciile prestate datorită contestabilității piețelor;

| 15. | subliniază că o abordare flexibilă a alegerii operatorului de transport de către autoritățile locale competente, inclusiv de regiuni, ar trebui să țină seama de nivelul de dezvoltarea a pieței de transport regional din fiecare stat membru; |
| --- | --- |

15.

subliniază că o abordare flexibilă a alegerii operatorului de transport de către autoritățile locale competente, inclusiv de regiuni, ar trebui să țină seama de nivelul de dezvoltarea a pieței de transport regional din fiecare stat membru;

| 16. | nutrește îndoieli cu privire la eficiența deschiderii către concurență în condițiile în care, la anumite proceduri de ofertare, concurența este foarte scăzută. Invită Comisia să clarifice criteriile de concurență efectivă, îndeosebi pe baza costurilor administrative pe care le implică răspunsul la procedura de ofertare sau a duratei contractelor propuse de autoritățile competente; |
| --- | --- |

16.

nutrește îndoieli cu privire la eficiența deschiderii către concurență în condițiile în care, la anumite proceduri de ofertare, concurența este foarte scăzută. Invită Comisia să clarifice criteriile de concurență efectivă, îndeosebi pe baza costurilor administrative pe care le implică răspunsul la procedura de ofertare sau a duratei contractelor propuse de autoritățile competente;

| 17. | insistă ca operatorii feroviari care au furnizat un serviciu public să fie și ei responsabili de exactitatea informațiilor furnizate în cadrul procedurii de ofertare vizând reînnoirea sau transferul contractului, cu respectarea confidențialității în afaceri; |
| --- | --- |

17.

insistă ca operatorii feroviari care au furnizat un serviciu public să fie și ei responsabili de exactitatea informațiilor furnizate în cadrul procedurii de ofertare vizând reînnoirea sau transferul contractului, cu respectarea confidențialității în afaceri;

Accesul la piața materialului rulant

| 18. | recunoaște rolul de barieră la intrarea pe piață pe care îl poate juca achiziționarea materialului rulant; |
| --- | --- |

18.

recunoaște rolul de barieră la intrarea pe piață pe care îl poate juca achiziționarea materialului rulant;

| 19. | nu dorește să excludă nicio metodă de garantare a acoperirii valorii reziduale a acestui material; |
| --- | --- |

19.

nu dorește să excludă nicio metodă de garantare a acoperirii valorii reziduale a acestui material;

Ajutoarele de stat

| 20. | reamintește că Parlamentul și Consiliul au afirmat deja că refuză eliminarea articolului 9 din regulamentul supus examinării; |
| --- | --- |

20.

reamintește că Parlamentul și Consiliul au afirmat deja că refuză eliminarea articolului 9 din regulamentul supus examinării;

| 21. | împărtășește opinia Parlamentului și a Consiliului care resping obligația de a notifica sistematic toate contribuțiile la serviciile publice de transport, având în vedere specificitățile sectorului transporturilor; |
| --- | --- |

21.

împărtășește opinia Parlamentului și a Consiliului care resping obligația de a notifica sistematic toate contribuțiile la serviciile publice de transport, având în vedere specificitățile sectorului transporturilor;

B.   
  Deschiderea piețelor și guvernanța

| 22. | solicită garantarea strictă a condițiilor de concurență leală și de deschidere pentru toate întreprinderile feroviare europene, precum și absența denaturării concurenței pe piață; statele membre ar trebui să dispună de o anumită libertate pentru a-și organiza și a-și moderniza sistemul feroviar, între modelul separării și cel al întreprinderilor integrate; |
| --- | --- |

22.

solicită garantarea strictă a condițiilor de concurență leală și de deschidere pentru toate întreprinderile feroviare europene, precum și absența denaturării concurenței pe piață; statele membre ar trebui să dispună de o anumită libertate pentru a-și organiza și a-și moderniza sistemul feroviar, între modelul separării și cel al întreprinderilor integrate;

| 23. | salută consolidarea rolului administratorului infrastructurii, în vederea raționalizării sistemului feroviar. Administratorul infrastructurii trebuie să ofere un ghișeu unic de acces la rețea, în special în relația cu autoritățile organizatoare. Prin urmare, consiliul de administrație sau consiliul de supraveghere al acestuia va trebui să includă un colegiu al reprezentanților autorităților organizatoare regionale; |
| --- | --- |

23.

salută consolidarea rolului administratorului infrastructurii, în vederea raționalizării sistemului feroviar. Administratorul infrastructurii trebuie să ofere un ghișeu unic de acces la rețea, în special în relația cu autoritățile organizatoare. Prin urmare, consiliul de administrație sau consiliul de supraveghere al acestuia va trebui să includă un colegiu al reprezentanților autorităților organizatoare regionale;

| 24. | salută înființarea comitetelor de coordonare care vor supraveghea activitățile administratorului infrastructurii astfel consolidat și vor veghea la eficiența sistemului în ansamblul său. Va trebui ca autoritățile locale să fie implicate în mod sistematic, și nu doar „după caz”; |
| --- | --- |

24.

salută înființarea comitetelor de coordonare care vor supraveghea activitățile administratorului infrastructurii astfel consolidat și vor veghea la eficiența sistemului în ansamblul său. Va trebui ca autoritățile locale să fie implicate în mod sistematic, și nu doar „după caz”;

| 25. | solicită desemnarea unor interlocutori în cadrul administratorului infrastructurii, care să se ocupe de relațiile cu autoritățile locale și regionale; |
| --- | --- |

25.

solicită desemnarea unor interlocutori în cadrul administratorului infrastructurii, care să se ocupe de relațiile cu autoritățile locale și regionale;

| 26. | reamintește obligativitatea aplicării principiilor proporționalității și subsidiarității, mai ales atunci când Comisia dorește să își asume noi puteri decizionale; |
| --- | --- |

26.

reamintește obligativitatea aplicării principiilor proporționalității și subsidiarității, mai ales atunci când Comisia dorește să își asume noi puteri decizionale;

| 27. | încurajează înființarea rapidă a unei rețele europene de administratori de infrastructură, indispensabilă pentru funcționarea unui spațiu feroviar unic european și pentru coordonarea transfrontalieră; |
| --- | --- |

27.

încurajează înființarea rapidă a unei rețele europene de administratori de infrastructură, indispensabilă pentru funcționarea unui spațiu feroviar unic european și pentru coordonarea transfrontalieră;

| 28. | insistă asupra responsabilizării administratorilor gărilor față de autoritățile locale și regionale. Într-adevăr, gările reprezintă vectori puternici ai atractivității teritoriale; |
| --- | --- |

28.

insistă asupra responsabilizării administratorilor gărilor față de autoritățile locale și regionale. Într-adevăr, gările reprezintă vectori puternici ai atractivității teritoriale;

| 29. | reamintește că liberalizarea nu reprezintă un scop în sine, obiectivul trebuind să fie îmbunătățirea ofertei și a calității serviciilor. Cu toate acestea, experiențele de deschidere către concurență a piețelor transportului feroviar interurban de călători sunt încă prea limitate în Europa. Acestea trebuie încurajate, protejând în același timp serviciile publice prin încadrarea lor în noțiunea de „periclitare a echilibrului economic” al acestor servicii; |
| --- | --- |

29.

reamintește că liberalizarea nu reprezintă un scop în sine, obiectivul trebuind să fie îmbunătățirea ofertei și a calității serviciilor. Cu toate acestea, experiențele de deschidere către concurență a piețelor transportului feroviar interurban de călători sunt încă prea limitate în Europa. Acestea trebuie încurajate, protejând în același timp serviciile publice prin încadrarea lor în noțiunea de „periclitare a echilibrului economic” al acestor servicii;

| 30. | subliniază că ar trebui menținute normele în vigoare ce permit întreprinderilor cu rol de administrator al infrastructurii și de operator, care furnizează servicii locale pe o infrastructură feroviară distinctă și de mici dimensiuni, să își continue activitatea în condițiile actuale; o astfel de infrastructură locală nu trebuie să depășească 150 km; |
| --- | --- |

30.

subliniază că ar trebui menținute normele în vigoare ce permit întreprinderilor cu rol de administrator al infrastructurii și de operator, care furnizează servicii locale pe o infrastructură feroviară distinctă și de mici dimensiuni, să își continue activitatea în condițiile actuale; o astfel de infrastructură locală nu trebuie să depășească 150 km;

| 31. | salută referințele la cadrul social, care însă trebuie precizate, pentru evitarea oricărui risc de dumping social. Va trebui însă ca ele să nu reprezinte un obstacol în calea unei mai mari competitivități a sectorului feroviar și să încurajeze polivalența personalului; |
| --- | --- |

31.

salută referințele la cadrul social, care însă trebuie precizate, pentru evitarea oricărui risc de dumping social. Va trebui însă ca ele să nu reprezinte un obstacol în calea unei mai mari competitivități a sectorului feroviar și să încurajeze polivalența personalului;

| 32. | susține consolidarea puterii organismelor de control și încurajează cooperarea lor la nivel european, îndeosebi pentru a evalua în ce măsură este periclitat echilibrul economic al unui serviciu. Autoritățile locale și regionale vor trebui să beneficieze de asemenea de termene rezonabile pentru a sesiza organismele de control, în cazul în care au îndoieli cu privire la menținerea acestui echilibru; |
| --- | --- |

32.

susține consolidarea puterii organismelor de control și încurajează cooperarea lor la nivel european, îndeosebi pentru a evalua în ce măsură este periclitat echilibrul economic al unui serviciu. Autoritățile locale și regionale vor trebui să beneficieze de asemenea de termene rezonabile pentru a sesiza organismele de control, în cazul în care au îndoieli cu privire la menținerea acestui echilibru;

| 33. | reamintește că serviciile de emitere a biletelor sunt inseparabile de deschiderea piețelor. În acest domeniu, este necesară o mai bună coordonare între întreprinderile feroviare și cu autoritățile locale și regionale competente; |
| --- | --- |

33.

reamintește că serviciile de emitere a biletelor sunt inseparabile de deschiderea piețelor. În acest domeniu, este necesară o mai bună coordonare între întreprinderile feroviare și cu autoritățile locale și regionale competente;

| 34. | consideră că cerința privind participarea întreprinderilor care prestează servicii naționale în cadrul unui sistem de informare național privind oferta și emiterea biletelor (intermodale) ar trebui să fie obligatorie, întrucât dezvoltarea unor servicii conexe reprezintă un factor important al îmbunătățirii atractivității transportului în comun, mai ales a celui feroviar; |
| --- | --- |

34.

consideră că cerința privind participarea întreprinderilor care prestează servicii naționale în cadrul unui sistem de informare național privind oferta și emiterea biletelor (intermodale) ar trebui să fie obligatorie, întrucât dezvoltarea unor servicii conexe reprezintă un factor important al îmbunătățirii atractivității transportului în comun, mai ales a celui feroviar;

C.   
  Pilonul tehnic

| 35. | împărtășește diagnosticul Comisiei privind principalele probleme și limitele cadrului legislativ european în vigoare în domeniul tehnic; |
| --- | --- |

35.

împărtășește diagnosticul Comisiei privind principalele probleme și limitele cadrului legislativ european în vigoare în domeniul tehnic;

| 36. | este în favoarea consolidării rolului Agenției Europene a Căilor Ferate, cu sediul la Valenciennes, a cărei misiune este susținerea interoperabilității tehnice și armonizarea procedurilor de siguranță, accelerarea introducerii unei autorizații de punere în funcțiune unice pentru vehicule și consolidarea competențelor AEF, pentru a se evita probleme importante provocate de divergențele dintre 26 de autorități naționale. Vehiculele prevăzute a fi utilizate numai în interiorul unui stat membru pot fi în continuare autorizate de către autoritățile naționale de siguranță; |
| --- | --- |

36.

este în favoarea consolidării rolului Agenției Europene a Căilor Ferate, cu sediul la Valenciennes, a cărei misiune este susținerea interoperabilității tehnice și armonizarea procedurilor de siguranță, accelerarea introducerii unei autorizații de punere în funcțiune unice pentru vehicule și consolidarea competențelor AEF, pentru a se evita probleme importante provocate de divergențele dintre 26 de autorități naționale. Vehiculele prevăzute a fi utilizate numai în interiorul unui stat membru pot fi în continuare autorizate de către autoritățile naționale de siguranță;

| 37. | solicită totuși să se aibă în vedere o perioadă de tranziție până când AEF va deveni pe deplin operațională în ce privește noile sale misiuni; |
| --- | --- |

37.

solicită totuși să se aibă în vedere o perioadă de tranziție până când AEF va deveni pe deplin operațională în ce privește noile sale misiuni;

| 38. | susține obiectivul stabilit de Comisie de reducere a numărului de norme naționale, prin eliminarea normelor redundante sau a celor care contravin dreptului UE și specificațiilor tehnice de interoperabilitate; |
| --- | --- |

38.

susține obiectivul stabilit de Comisie de reducere a numărului de norme naționale, prin eliminarea normelor redundante sau a celor care contravin dreptului UE și specificațiilor tehnice de interoperabilitate;

| 39. | salută anumite propuneri ale Comisiei Europene privitoare la rolul AEF și la crearea în cadrul acesteia a unei instanțe de apel. Într-adevăr, Comisia Europeană propune să se consolideze rolul agenției și ca ea să devină un „ghișeu unic” decizional pentru vehicule și certificatele de siguranță acordate întreprinderilor feroviare. Sunt de asemenea necesare o întărire și o clarificare a competențelor agenției, a resurselor (financiare și umane) și a responsabilității sale. Acest lucru este valabil și pentru camera de recurs; |
| --- | --- |

39.

salută anumite propuneri ale Comisiei Europene privitoare la rolul AEF și la crearea în cadrul acesteia a unei instanțe de apel. Într-adevăr, Comisia Europeană propune să se consolideze rolul agenției și ca ea să devină un „ghișeu unic” decizional pentru vehicule și certificatele de siguranță acordate întreprinderilor feroviare. Sunt de asemenea necesare o întărire și o clarificare a competențelor agenției, a resurselor (financiare și umane) și a responsabilității sale. Acest lucru este valabil și pentru camera de recurs;

| 40. | solicită implicarea Comitetului Regiunilor în elaborarea programelor Agenției Căilor Ferate; |
| --- | --- |

40.

solicită implicarea Comitetului Regiunilor în elaborarea programelor Agenției Căilor Ferate;

| 41. | solicită să nu se neglijeze analizele de costuri-beneficii ale măsurilor de interoperabilitate și, mai ales, impactul acestora asupra autorităților locale și regionale. |
| --- | --- |

41.

solicită să nu se neglijeze analizele de costuri-beneficii ale măsurilor de interoperabilitate și, mai ales, impactul acestora asupra autorităților locale și regionale.

II.   RECOMANDĂRI DE AMENDAMENTE

Amendamentul 1

COM(2013) 28 final

Considerent nou după considerentul 9

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| | Principiul reciprocității constituie un mijloc important de combatere a denaturărilor concurenței; acest principiu ar trebui aplicat întreprinderilor din țări terțe care doresc să participe la procedurile de atribuire în interiorul Uniunii. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Principiul reciprocității constituie un mijloc important de combatere a denaturărilor concurenței; acest principiu ar trebui aplicat întreprinderilor din țări terțe care doresc să participe la procedurile de atribuire în interiorul Uniunii.

Expunere de motive

Nu trebuie acordată operatorilor din țările terțe posibilitatea de a participa la procedurile de atribuire din statele membre ale UE în condițiile în care țările acestor operatori nu și-au deschis încă propriile piețe către operatorii din statele membre ale UE.

Amendamentul 2

COM(2013) 28 final

Considerentul 15

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Pregătirea întreprinderilor feroviare pentru procedurile competitive obligatorii de atribuire a contractelor de servicii publice necesită un anumit timp suplimentar care să permită o restructurare internă sustenabilă a întreprinderilor cărora astfel de contracte le erau atribuite în mod direct în trecut. Prin urmare, sunt necesare măsuri tranzitorii pentru contractele atribuite în mod direct între data intrării în vigoare a prezentului regulament și 3 decembrie 2019. | Pregătirea întreprinderilor feroviare pentru procedurile competitive
  obligatorii
  de atribuire a contractelor de servicii publice necesită un anumit timp suplimentar care să permită o restructurare internă sustenabilă a întreprinderilor cărora astfel de contracte le erau atribuite în mod direct în trecut. Prin urmare, sunt necesare măsuri tranzitorii pentru contractele atribuite în mod direct între data intrării în vigoare a prezentului regulament și 3 decembrie 2019. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Pregătirea întreprinderilor feroviare pentru procedurile competitive obligatorii de atribuire a contractelor de servicii publice necesită un anumit timp suplimentar care să permită o restructurare internă sustenabilă a întreprinderilor cărora astfel de contracte le erau atribuite în mod direct în trecut. Prin urmare, sunt necesare măsuri tranzitorii pentru contractele atribuite în mod direct între data intrării în vigoare a prezentului regulament și 3 decembrie 2019.

Pregătirea întreprinderilor feroviare pentru procedurile competitive
  obligatorii
  de atribuire a contractelor de servicii publice necesită un anumit timp suplimentar care să permită o restructurare internă sustenabilă a întreprinderilor cărora astfel de contracte le erau atribuite în mod direct în trecut. Prin urmare, sunt necesare măsuri tranzitorii pentru contractele atribuite în mod direct între data intrării în vigoare a prezentului regulament și 3 decembrie 2019.

Amendamentul 3

COM(2013) 28 final

Considerentul 18

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| În contextul modificării Regulamentului (CE) nr. 994/98 (regulamentul de abilitare), Comisia a propus, de asemenea, modificarea Regulamentului (CE) nr. 1370/2007 [COM(2012) 730/3]. Pentru a armoniza abordarea în ceea ce privește exceptarea pe categorii în domeniul ajutoarelor de stat și în conformitate cu procedurile prevăzute la articolul 108 alineatul (4) și la articolul 109 din tratat, este necesar ca ajutoarele acordate pentru coordonarea transporturilor sau compensarea anumitor obligații inerente noțiunii de serviciu public, menționate la articolul 93 din tratat, să fie incluse în domeniul de aplicare al regulamentului de abilitare. | În contextul modificării Regulamentului (CE) nr. 994/98 (regulamentul de abilitare), Comisia a propus, de asemenea, modificarea Regulamentului (CE) nr. 1370/2007 [COM(2012) 730/3]. Pentru a armoniza abordarea în ceea ce privește exceptarea pe categorii în domeniul ajutoarelor de stat și în conformitate cu procedurile prevăzute la articolul 108 alineatul (4) și la articolul 109 din tratat, este necesar ca ajutoarele acordate pentru coordonarea transporturilor sau compensarea anumitor obligații inerente noțiunii de serviciu public, menționate la articolul 93 din tratat, să fie incluse în domeniul de aplicare al regulamentului de abilitare. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

În contextul modificării Regulamentului (CE) nr. 994/98 (regulamentul de abilitare), Comisia a propus, de asemenea, modificarea Regulamentului (CE) nr. 1370/2007 [COM(2012) 730/3]. Pentru a armoniza abordarea în ceea ce privește exceptarea pe categorii în domeniul ajutoarelor de stat și în conformitate cu procedurile prevăzute la articolul 108 alineatul (4) și la articolul 109 din tratat, este necesar ca ajutoarele acordate pentru coordonarea transporturilor sau compensarea anumitor obligații inerente noțiunii de serviciu public, menționate la articolul 93 din tratat, să fie incluse în domeniul de aplicare al regulamentului de abilitare.

În contextul modificării Regulamentului (CE) nr. 994/98 (regulamentul de abilitare), Comisia a propus, de asemenea, modificarea Regulamentului (CE) nr. 1370/2007 [COM(2012) 730/3]. Pentru a armoniza abordarea în ceea ce privește exceptarea pe categorii în domeniul ajutoarelor de stat și în conformitate cu procedurile prevăzute la articolul 108 alineatul (4) și la articolul 109 din tratat, este necesar ca ajutoarele acordate pentru coordonarea transporturilor sau compensarea anumitor obligații inerente noțiunii de serviciu public, menționate la articolul 93 din tratat, să fie incluse în domeniul de aplicare al regulamentului de abilitare.

Expunere de motive

Transferarea principiului scutirii de obligația de notificare a compensațiilor către alt text ar modifica întreaga structură a Regulamentului OSP și ar crea un risc considerabil de incertitudine juridică în cadrul serviciilor publice de transport de călători.

Amendamentul 4

COM(2013) 28 final

Articolul 2 litera c)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| prin „autoritate locală competentă” se înțelege orice autoritate competentă a cărei zonă de competență teritorială nu corespunde teritoriului național și care acoperă necesitățile unui centru urban sau ale unei zone rurale; | prin „autoritate locală competentă” se înțelege orice autoritate competentă a cărei zonă de competență teritorială nu corespunde teritoriului național
  nu acoperă întregul teritoriu al unui stat membru sau
  și care acoperă necesitățile unei regiuni sau ale unui centru urban sau ale unei zone rurale, inclusiv la nivel transfrontalier; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

prin „autoritate locală competentă” se înțelege orice autoritate competentă a cărei zonă de competență teritorială nu corespunde teritoriului național și care acoperă necesitățile unui centru urban sau ale unei zone rurale;

prin „autoritate locală competentă” se înțelege orice autoritate competentă a cărei zonă de competență teritorială nu corespunde teritoriului național
  nu acoperă întregul teritoriu al unui stat membru sau
  și care acoperă necesitățile unei regiuni sau ale unui centru urban sau ale unei zone rurale, inclusiv la nivel transfrontalier;

Expunere de motive

„Nu corespunde teritoriului național” poate avea două sensuri: nu acoperă întregul teritoriu al unui stat membru sau autoritate locală competentă al cărei teritoriu poate fi în două sau mai multe state membre. Definiția trebuie clarificată pentru a ține seama de apariția unor autorități organizatoare cu competențe transfrontaliere.

De altfel, regiunile trebuie acoperite fără ambiguitate de regulamentul supus examinării.

Amendamentul 5

COM(2013) 28 final

Articolul 2 litera (e)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Sfera de aplicare a obligațiilor de serviciu public exclude toate serviciile de transport public care depășesc ceea ce este necesar pentru a obține efecte de rețea la nivel local, regional sau subnațional. | Sfera de aplicare a obligațiilor de serviciu public exclude
  include toate serviciile de transport public care depășesc ceea ce este necesar pentru a obține
  produc efecte de rețea la nivel local, regional sau subnațional; aceste efecte de rețea pot fi generate de combinarea liniilor rentabile cu linii nerentabile. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Sfera de aplicare a obligațiilor de serviciu public exclude toate serviciile de transport public care depășesc ceea ce este necesar pentru a obține efecte de rețea la nivel local, regional sau subnațional.

Sfera de aplicare a obligațiilor de serviciu public exclude
  include toate serviciile de transport public care depășesc ceea ce este necesar pentru a obține
  produc efecte de rețea la nivel local, regional sau subnațional; aceste efecte de rețea pot fi generate de combinarea liniilor rentabile cu linii nerentabile.

Expunere de motive

Dacă o linie de transport regional este în echilibru economic sau pe profit, ea trebuie să poată fi integrată într-un contract de serviciu public împreună cu alte linii deficitare, astfel încât beneficiile acesteia să contribuie la finanțarea celorlalte linii și să poată fi realizată, dacă este cazul, o optimizare a mijloacelor tehnice necesare pentru exploatare.

Amendamentul 6

COM(2013) 28 final

Articolul 2a alineatul (1)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| 1.   Autoritățile competente stabilesc și actualizează regulat planuri de transport public de călători care acoperă toate modurile de transport relevante pentru teritoriul pentru care ele sunt responsabile. | 1.   Autoritățile competente stabilesc și actualizează regulat planuri de transport public de călători care acoperă toate modurile de transport relevante pentru teritoriul pentru care ele sunt responsabile. Aceste obligații revin doar aglomerărilor urbane de peste 100 000 de locuitori. |
| Aceste planuri de transport public definesc obiectivele politicii de transport public și mijloacele de realizare a acestora, acoperind toate modurile de transport relevante pentru teritoriul pentru care ele sunt responsabile. Planurile includ cel puțin: | Aceste planuri de transport public definesc obiectivele politicii de transport public și mijloacele de realizare a acestora, acoperind toate modurile de transport relevante pentru teritoriul pentru care ele sunt responsabile. Planurile includ cel puțin: |
| a) | structura rețelei sau a rutelor; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

1.   Autoritățile competente stabilesc și actualizează regulat planuri de transport public de călători care acoperă toate modurile de transport relevante pentru teritoriul pentru care ele sunt responsabile.

1.   Autoritățile competente stabilesc și actualizează regulat planuri de transport public de călători care acoperă toate modurile de transport relevante pentru teritoriul pentru care ele sunt responsabile. Aceste obligații revin doar aglomerărilor urbane de peste 100 000 de locuitori.

Aceste planuri de transport public definesc obiectivele politicii de transport public și mijloacele de realizare a acestora, acoperind toate modurile de transport relevante pentru teritoriul pentru care ele sunt responsabile. Planurile includ cel puțin:

Aceste planuri de transport public definesc obiectivele politicii de transport public și mijloacele de realizare a acestora, acoperind toate modurile de transport relevante pentru teritoriul pentru care ele sunt responsabile. Planurile includ cel puțin:

a)

structura rețelei sau a rutelor;

| (a) | structura rețelei sau a rutelor; |
| --- | --- |

(a)

structura rețelei sau a rutelor;

| b) | cerințele de bază care trebuie îndeplinite de oferta de transporturi publice, precum accesibilitatea, conectivitatea teritorială, securitatea, interconectările modale și intermodale în principalele noduri, caracteristicile ofertei precum orarul, frecvența serviciilor și gradul minim de utilizare a capacității; |
| --- | --- |

b)

cerințele de bază care trebuie îndeplinite de oferta de transporturi publice, precum accesibilitatea, conectivitatea teritorială, securitatea, interconectările modale și intermodale în principalele noduri, caracteristicile ofertei precum orarul, frecvența serviciilor și gradul minim de utilizare a capacității;

| (b) | cerințele de bază care trebuie îndeplinite de oferta de transporturi publice, precum accesibilitatea, conectivitatea teritorială, securitatea, interconectările modale și intermodale în principalele noduri, caracteristicile ofertei, precum principiile de întocmire a orarului
  orarul, și frecvența serviciilor și gradul minim de utilizare a capacității; |
| --- | --- |

(b)

cerințele de bază care trebuie îndeplinite de oferta de transporturi publice, precum accesibilitatea, conectivitatea teritorială, securitatea, interconectările modale și intermodale în principalele noduri, caracteristicile ofertei, precum principiile de întocmire a orarului
  orarul, și frecvența serviciilor și gradul minim de utilizare a capacității;

| c) | standarde de calitate legate de elemente precum echiparea stațiilor și a materialului rulant, punctualitatea și fiabilitatea, curățenia, serviciile și informațiile pentru clienți, tratarea plângerilor și măsurile de reparare, monitorizarea calității serviciilor; |
| --- | --- |

c)

standarde de calitate legate de elemente precum echiparea stațiilor și a materialului rulant, punctualitatea și fiabilitatea, curățenia, serviciile și informațiile pentru clienți, tratarea plângerilor și măsurile de reparare, monitorizarea calității serviciilor;

| (c) | standarde de calitate legate de elemente precum echiparea stațiilor și a materialului rulant, punctualitatea și fiabilitatea, curățenia, serviciile și informațiile pentru clienți, tratarea plângerilor și măsurile de reparare, monitorizarea calității serviciilor; |
| --- | --- |

(c)

standarde de calitate legate de elemente precum echiparea stațiilor și a materialului rulant, punctualitatea și fiabilitatea, curățenia, serviciile și informațiile pentru clienți, tratarea plângerilor și măsurile de reparare, monitorizarea calității serviciilor;

| d) | principiile politicii de tarifare; |
| --- | --- |

d)

principiile politicii de tarifare;

| (d) | principiile politicii de tarifare; |
| --- | --- |

(d)

principiile politicii de tarifare;

| e) | cerințe operaționale precum transportul de biciclete, administrarea traficului, planurile de urgență în cazul unor perturbări. |
| --- | --- |

e)

cerințe operaționale precum transportul de biciclete, administrarea traficului, planurile de urgență în cazul unor perturbări.

| (e) | cerințe operaționale precum transportul de biciclete, administrarea traficului, planurile de urgență în cazul unor perturbări.; |
| --- | --- |

(e)

cerințe operaționale precum transportul de biciclete, administrarea traficului, planurile de urgență în cazul unor perturbări.;

| (f) | cerințele privind coeziunea socială și teritorială. |
| --- | --- |

(f)

cerințele privind coeziunea socială și teritorială.

Atunci când elaborează planurile de transport public, autoritățile competente iau în considerare, în special, normele aplicabile privind drepturile pasagerilor, protecția socială, ocuparea forței de muncă și protecția mediului.

Atunci când elaborează planurile de transport public, autoritățile competente iau în considerare, în special, normele aplicabile privind drepturile pasagerilor, protecția socială, ocuparea forței de muncă și protecția mediului, pentru a preveni orice formă de dumping în aceste diverse domenii.

Planurile de transport public vor trebui prezentate organismului de control, cu o lună înainte de publicare, doar pentru aviz.

Autoritățile competente cooperează pentru coordonarea informațiilor incluse în planurile de transport respective și întocmesc planuri de transport comune pentru serviciile de transport regionale transfrontaliere.

După consultarea părților interesate, autoritățile competente adoptă și publică planurile de transport public. În sensul prezentului regulament, părțile relevante de care trebuie să se țină cont sunt cel puțin operatorii de transport, administratorii infrastructurii, după caz, și organizațiile reprezentative de pasageri și salariați.

După consultarea părților interesate, autoritățile competente adoptă și publică planurile de transport public. În sensul prezentului regulament, părțile relevante de care trebuie să se țină cont sunt cel puțin operatorii de transport, administratorii infrastructurii, după caz, și organizațiile reprezentative de pasageri și salariați.

Furnizorii de servicii publice anteriori sau existenți au obligația de a furniza autorităților competente datele necesare în termen de o lună de la solicitarea acestor autorități, chiar și atunci când este vorba de autorități dintr-un stat membru vecin.

Expunere de motive

Planurile de transport public de călători pot reprezenta obligații împovărătoare și suplimentare, dar care nu au efecte asupra trenurilor de călători principale care fac obiectul unor acorduri de amenajare a teritoriului. Amendamentul propune ca aceste obligații să se limiteze la aglomerările urbane de anumite dimensiuni.

Având în vedere complexitatea și volatilitatea orarului (care nu depind de autoritățile competente), este mai realist ca principiile de întocmire a orarului să figureze într-un plan de transport.

Pe liniile mai puțin frecventate, angajamentul privind rata minimă de utilizare a capacităților poate avea consecințe negative asupra serviciului public în cauză, ceea ce ar contraveni interesului autorității competente.

Trebuie încurajată intermodalitatea, cum ar fi coordonarea transfrontalieră.

Planurile de transport public necesită date precise privind dezvoltarea piețelor diverselor moduri de transport. Actorii pieței dețin principalele surse de informații și, prin urmare, trebuie să le pună la dispoziția autorității publice.

Amendamentul 7

COM(2013) 28 final

Articolul 2a alineatul (4)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Specificațiile privind obligațiile de serviciu public și compensarea aferentă a efectului financiar net al obligațiilor de serviciu public: | Specificațiile privind obligațiile de serviciu public și compensarea aferentă a efectului financiar net al obligațiilor de serviciu public: |
| îndeplinesc obiectivele planului de transport public în modul cel mai eficient din punctul de vedere al costurilor; | (a) | îndeplinesc obiectivele planului de transport public în modul cel mai eficient din punctul de vedere al costurilor; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Specificațiile privind obligațiile de serviciu public și compensarea aferentă a efectului financiar net al obligațiilor de serviciu public:

Specificațiile privind obligațiile de serviciu public și compensarea aferentă a efectului financiar net al obligațiilor de serviciu public:

îndeplinesc obiectivele planului de transport public în modul cel mai eficient din punctul de vedere al costurilor;

(a)

îndeplinesc obiectivele planului de transport public în modul cel mai eficient din punctul de vedere al costurilor;

Amendamentul 8

COM(2013) 28 final

Articolul 4 alineatul (8)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Autoritățile competente pun la dispoziția tuturor părților interesate informațiile relevante pentru pregătirea unei oferte în cadrul unei proceduri competitive de atribuire. | Autoritățile competente pun la dispoziția tuturor părților interesate informațiile relevante pentru pregătirea unei oferte în cadrul unei proceduri competitive de atribuire. Administratorii infrastructurilor feroviare, întreprinderile feroviare care au fost sau sunt furnizori pe baza unui contract de serviciu public trebuie să ajute autoritățile competente să ofere toate datele relevante, fiind responsabili pentru exactitatea datelor puse la dispoziția autorității competente. |
| Acestea includ informații privind cererea din partea călătorilor, tarifele, costurile și veniturile legate de transportul public de călători acoperit de procedura de atribuire a contractelor, precum și detalii privind specificațiile infrastructurii relevante pentru operarea vehiculelor necesare sau a materialului rulant, pentru a le permite părților interesate să realizeze planuri de afaceri bine informate. Administratorii infrastructurii feroviare susțin autoritățile competente în ceea ce privește furnizarea tuturor specificațiilor relevante privind infrastructura. | Acestea includ informații privind cererea din partea călătorilor, tarifele, costurile și veniturile legate de transportul public de călători acoperit de procedura de atribuire a contractelor, precum și detalii privind specificațiile infrastructurii relevante pentru operarea vehiculelor necesare sau a materialului rulant, pentru a le permite părților interesate să realizeze planuri de afaceri bine informate. Administratorii infrastructurii feroviare susțin autoritățile competente în ceea ce privește furnizarea tuturor specificațiilor relevante privind infrastructura. |
| Neîndeplinirea dispozițiilor prevăzute mai sus face obiectul controlului juridic prevăzut la articolul 5 alineatul (7) | Neîndeplinirea dispozițiilor prevăzute mai sus face obiectul controlului juridic prevăzut la articolul 5 alineatul (7). |
| | Operatorul actual al unei linii sau al unei rețele care face obiectul unei proceduri competitive de atribuire trebuie să furnizeze autorității competente datele necesare pentru elaborarea ofertei, în mod gratuit, complet și precis, în special în ce privește cererea de transport și beneficiile obținute din transportul de călători, în limita confidențialității în afaceri. |
| | Operatorul precedent și administratorul infrastructurii trebuie să-i despăgubească pe ceilalți operatori pentru orice pierdere provocată de ofertele efectuate pe baza unor date incorecte sau inexistente. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Autoritățile competente pun la dispoziția tuturor părților interesate informațiile relevante pentru pregătirea unei oferte în cadrul unei proceduri competitive de atribuire.

Autoritățile competente pun la dispoziția tuturor părților interesate informațiile relevante pentru pregătirea unei oferte în cadrul unei proceduri competitive de atribuire. Administratorii infrastructurilor feroviare, întreprinderile feroviare care au fost sau sunt furnizori pe baza unui contract de serviciu public trebuie să ajute autoritățile competente să ofere toate datele relevante, fiind responsabili pentru exactitatea datelor puse la dispoziția autorității competente.

Acestea includ informații privind cererea din partea călătorilor, tarifele, costurile și veniturile legate de transportul public de călători acoperit de procedura de atribuire a contractelor, precum și detalii privind specificațiile infrastructurii relevante pentru operarea vehiculelor necesare sau a materialului rulant, pentru a le permite părților interesate să realizeze planuri de afaceri bine informate. Administratorii infrastructurii feroviare susțin autoritățile competente în ceea ce privește furnizarea tuturor specificațiilor relevante privind infrastructura.

Acestea includ informații privind cererea din partea călătorilor, tarifele, costurile și veniturile legate de transportul public de călători acoperit de procedura de atribuire a contractelor, precum și detalii privind specificațiile infrastructurii relevante pentru operarea vehiculelor necesare sau a materialului rulant, pentru a le permite părților interesate să realizeze planuri de afaceri bine informate. Administratorii infrastructurii feroviare susțin autoritățile competente în ceea ce privește furnizarea tuturor specificațiilor relevante privind infrastructura.

Neîndeplinirea dispozițiilor prevăzute mai sus face obiectul controlului juridic prevăzut la articolul 5 alineatul (7)

Neîndeplinirea dispozițiilor prevăzute mai sus face obiectul controlului juridic prevăzut la articolul 5 alineatul (7).

Operatorul actual al unei linii sau al unei rețele care face obiectul unei proceduri competitive de atribuire trebuie să furnizeze autorității competente datele necesare pentru elaborarea ofertei, în mod gratuit, complet și precis, în special în ce privește cererea de transport și beneficiile obținute din transportul de călători, în limita confidențialității în afaceri.

Operatorul precedent și administratorul infrastructurii trebuie să-i despăgubească pe ceilalți operatori pentru orice pierdere provocată de ofertele efectuate pe baza unor date incorecte sau inexistente.

Expunere de motive

Datele administratorului infrastructurii nu sunt suficiente, întrucât ele nu conțin datele comerciale ale operatorului feroviar. Furnizorii precedenți și/sau actuali trebuie să furnizeze date, în special operatorii istorici, pentru a se garanta accesul nediscriminatoriu la informații. Această aliniere este indispensabilă, întrucât, în caz contrar, există riscul de a împovăra autoritățile competente cu obligații pe care nu le-ar putea îndeplini.

Amendamentul 9

COM(2013) 28 final

Articolul 5 – alineat nou după alineatul (3)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| | autoritatea competentă îi poate exclude pe operatorii din țări terțe de la participarea la procedurile de atribuire, dacă aceste țări terțe nu prevăd proceduri de atribuire pentru întreprinderile din statele membre. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

autoritatea competentă îi poate exclude pe operatorii din țări terțe de la participarea la procedurile de atribuire, dacă aceste țări terțe nu prevăd proceduri de atribuire pentru întreprinderile din statele membre.

Expunere de motive

Nu trebuie acordată operatorilor din țările terțe posibilitatea de a participa la procedurile de atribuire din statele membre ale UE în condițiile în care țările acestor operatori nu și-au deschis încă propriile piețe către operatorii din statele membre ale UE.

Amendamentul 10

COM(2013) 28 final

Articolul 5 alineatul (4)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| 4.   Cu excepția cazurilor în care acest lucru este interzis de legislația națională, autoritățile competente pot decide să atribuie în mod direct contractele de servicii publice: | 4.   Cu excepția cazurilor în care acest lucru este interzis de legislația națională, autoritățile competente pot decide să atribuie în mod direct contractele de servicii publice: |
| a) | dacă valoarea anuală medie estimată este: sub 1 000 000 EUR sau sub 5 000 000 EUR în cazul unui contract de servicii publice care include transportul public feroviar sau |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

4.   Cu excepția cazurilor în care acest lucru este interzis de legislația națională, autoritățile competente pot decide să atribuie în mod direct contractele de servicii publice:

4.   Cu excepția cazurilor în care acest lucru este interzis de legislația națională, autoritățile competente pot decide să atribuie în mod direct contractele de servicii publice:

a)

dacă valoarea anuală medie estimată este: sub 1 000 000 EUR sau sub 5 000 000 EUR în cazul unui contract de servicii publice care include transportul public feroviar sau

| a) | dacă valoarea anuală medie estimată este: sub 1 000 000 EUR sau sub 5 000 000 EUR în cazul unui contract de servicii publice care include transportul public feroviar sau |
| --- | --- |

a)

dacă valoarea anuală medie estimată este: sub 1 000 000 EUR sau sub 5 000 000 EUR în cazul unui contract de servicii publice care include transportul public feroviar sau

| b) | dacă aceste contracte se referă la furnizarea anuală a mai puțin de 300 000 km de servicii publice de transport de călători sau mai puțin de 150 000 km în cazul unui contract de servicii publice care include transportul public feroviar. |
| --- | --- |

b)

dacă aceste contracte se referă la furnizarea anuală a mai puțin de 300 000 km de servicii publice de transport de călători sau mai puțin de 150 000 km în cazul unui contract de servicii publice care include transportul public feroviar.

| b) | dacă aceste contracte se referă la furnizarea anuală a mai puțin de 300 000 km de servicii publice de transport de călători sau mai puțin de 150 000
  500 000 km în cazul unui contract de servicii publice care include transportul public feroviar. |
| --- | --- |

b)

dacă aceste contracte se referă la furnizarea anuală a mai puțin de 300 000 km de servicii publice de transport de călători sau mai puțin de 150 000
  500 000 km în cazul unui contract de servicii publice care include transportul public feroviar.

Expunere de motive

Pragul propus de Comisie, de 150 000 km pe an pentru transportul public feroviar, exclude de fapt orice linie feroviară pe care acest mod ar fi adecvat. Pragul de 500 000 km permite restrângerea cazurile de excepție de la regula de procedură de ofertare la liniile unice, cu o lungime relevantă pentru modul feroviar și cu un nivel al serviciului sustenabil pentru modul feroviar.

Amendamentul 11

COM(2013) 28 final

Articolul 5, alineat nou după alineatul (4)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| | Decizia de a atribui direct serviciile va fi transmisă spre aprobareconsultare organismului de reglementare stabilit la articolul 55 din Directiva 2012/34/CE în termen de două luni. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Decizia de a atribui direct serviciile va fi transmisă spre aprobareconsultare organismului de reglementare stabilit la articolul 55 din Directiva 2012/34/CE în termen de două luni.

Expunere de motive

Acest nou alineat permite implicarea organismului de reglementare competent în procesul de organizare a transportului feroviar, fără a limita însă puterile organismelor locale competente în privința atribuirii directe a serviciilor unor operatori interni. În același timp, la acest punct se stabilește un cadru de atribuire directă a serviciilor care permite limitarea situațiilor de oligopol.

Amendamentul 12

COM(2013) 28 final

Articolul 5, alineat nou după alineatul (6)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| | Cu excepția cazurilor în care acest lucru este interzis de legislația națională, autoritățile competente pot decide să atribuie în mod direct contractele de servicii publice de transport feroviar, cu excepția altor moduri feroviare, cum ar fi metroul sau tramvaiul. Prin derogare de la articolul 4 alineatul (3), durata acestor contracte nu depășește zece ani, cu excepția cazurilor în care se aplică articolul 4 alineatul (4). |
| | Cu toate acestea, dacă contractul a fost deja atribuit direct și dacă indicatorii de calitate a serviciilor scad cu peste 10% în medie pe ansamblul duratei contractului, din motive care trebuie puse pe seama operatorului de servicii publice, contractul respectiv va face obiectul unei proceduri de ofertare la încheierea sa. La șase luni de la adoptarea prezentului regulament, Comisia Europeană va defini calitatea prin acte delegate, pe baza unei serii de indicatori de performanță care includ punctualitatea. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Cu excepția cazurilor în care acest lucru este interzis de legislația națională, autoritățile competente pot decide să atribuie în mod direct contractele de servicii publice de transport feroviar, cu excepția altor moduri feroviare, cum ar fi metroul sau tramvaiul. Prin derogare de la articolul 4 alineatul (3), durata acestor contracte nu depășește zece ani, cu excepția cazurilor în care se aplică articolul 4 alineatul (4).

Cu toate acestea, dacă contractul a fost deja atribuit direct și dacă indicatorii de calitate a serviciilor scad cu peste 10% în medie pe ansamblul duratei contractului, din motive care trebuie puse pe seama operatorului de servicii publice, contractul respectiv va face obiectul unei proceduri de ofertare la încheierea sa. La șase luni de la adoptarea prezentului regulament, Comisia Europeană va defini calitatea prin acte delegate, pe baza unei serii de indicatori de performanță care includ punctualitatea.

Expunere de motive

Trebuie să se reintroducă posibilitatea de a se recurge la atribuirea directă, dar cu limite de timp. Dacă funcționarea acesteia nu este satisfăcătoare, autoritatea competentă va trebui să treacă în mod automat la procedura de ofertare.

Amendamentul 13

COM(2013) 28 final

Articolul 5a alineatul (2)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| [...] | [...] |
| Autoritatea competentă poate îndeplini cerința stabilită la primul alineat într-unul din următoarele moduri: | Autoritatea competentă poate îndeplini cerința stabilită la primul alineat într-unul
  diverse
  din următoarele moduri, care să favorizeze economiile de scară, cum ar fi: |
| (a) | achiziționând materialul rulant utilizat pentru executarea contractului de servicii publice pentru a-l pune la dispoziția operatorului de servicii publice selectat la prețul pieței sau în cadrul contractului de servicii publice conform articolului 4 alineatul (1) litera (b), articolului 6 și, după caz, anexei; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

[...]

[...]

Autoritatea competentă poate îndeplini cerința stabilită la primul alineat într-unul din următoarele moduri:

Autoritatea competentă poate îndeplini cerința stabilită la primul alineat într-unul
  diverse
  din următoarele moduri, care să favorizeze economiile de scară, cum ar fi:

(a)

achiziționând materialul rulant utilizat pentru executarea contractului de servicii publice pentru a-l pune la dispoziția operatorului de servicii publice selectat la prețul pieței sau în cadrul contractului de servicii publice conform articolului 4 alineatul (1) litera (b), articolului 6 și, după caz, anexei;

| (a) | achiziționând materialul rulant utilizat pentru executarea contractului de servicii publice pentru a-l pune la dispoziția operatorului de servicii publice selectat la prețul pieței sau în cadrul contractului de servicii publice conform articolului 4 alineatul (1) litera (b), articolului 6 și, după caz, anexei; |
| --- | --- |

(a)

achiziționând materialul rulant utilizat pentru executarea contractului de servicii publice pentru a-l pune la dispoziția operatorului de servicii publice selectat la prețul pieței sau în cadrul contractului de servicii publice conform articolului 4 alineatul (1) litera (b), articolului 6 și, după caz, anexei;

| (b) | oferind o garanție pentru finanțarea materialului rulant utilizat pentru executarea contractului de servicii publice la prețul pieței sau în cadrul contractului de servicii publice conform articolului 4 alineatul (1) litera (b), articolului 6 și, după caz, anexei. O astfel de garanție poate acoperi riscul aferent valorii reziduale respectând în același timp normele relevante privind ajutoarele de stat, după caz; |
| --- | --- |

(b)

oferind o garanție pentru finanțarea materialului rulant utilizat pentru executarea contractului de servicii publice la prețul pieței sau în cadrul contractului de servicii publice conform articolului 4 alineatul (1) litera (b), articolului 6 și, după caz, anexei. O astfel de garanție poate acoperi riscul aferent valorii reziduale respectând în același timp normele relevante privind ajutoarele de stat, după caz;

| (b) | oferind o garanție pentru finanțarea materialului rulant utilizat pentru executarea contractului de servicii publice la prețul pieței sau în cadrul contractului de servicii publice conform articolului 4 alineatul (1) litera (b), articolului 6 și, după caz, anexei. O astfel de garanție poate acoperi riscul aferent valorii reziduale respectând în același timp normele relevante privind ajutoarele de stat, după caz; |
| --- | --- |

(b)

oferind o garanție pentru finanțarea materialului rulant utilizat pentru executarea contractului de servicii publice la prețul pieței sau în cadrul contractului de servicii publice conform articolului 4 alineatul (1) litera (b), articolului 6 și, după caz, anexei. O astfel de garanție poate acoperi riscul aferent valorii reziduale respectând în același timp normele relevante privind ajutoarele de stat, după caz;

| (c) | angajându-se, în cadrul contractului de servicii publice, ca la sfârșitul contractului să preia materialul rulant la prețul pieței. |
| --- | --- |

(c)

angajându-se, în cadrul contractului de servicii publice, ca la sfârșitul contractului să preia materialul rulant la prețul pieței.

| c) | angajându-se, în cadrul contractului de servicii publice, ca la sfârșitul contractului să preia materialul rulant la prețul pieței.; |
| --- | --- |

c)

angajându-se, în cadrul contractului de servicii publice, ca la sfârșitul contractului să preia materialul rulant la prețul pieței.;

| (d) | stabilind relații de cooperare cu autoritățile locale vecine, pentru a dispune de un parc mai mare de material rulant; |
| --- | --- |

(d)

stabilind relații de cooperare cu autoritățile locale vecine, pentru a dispune de un parc mai mare de material rulant;

| (e) | solicitând contribuția statului lor membru, pentru a susține una dintre modalitățile de acoperire a valorii reziduale a materialului rulant. |
| --- | --- |

(e)

solicitând contribuția statului lor membru, pentru a susține una dintre modalitățile de acoperire a valorii reziduale a materialului rulant.

[...]

[...]

Expunere de motive

Nicio metodă de finanțare locală nu trebuie exclusă (garanție, preluare, achiziționare directă sau altele). Cu toate acestea, statele nu trebuie să se dezică de responsabilitățile lor și să poată transfera, în mod incorect, sarcini către autoritățile locale. Cadrul legislativ și de reglementare trebuie să fie în măsură să stimuleze piața materialului rulant, favorizând mai ales economiile de scară și schemele financiare adecvate.

Amendamentul 14

COM(2013) 28 final

Articolul 8 alineatul 2a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Contractele de servicii publice pentru transportul public feroviar de călători atribuite direct între 1 ianuarie 2013 și 2 decembrie 2019 pot continua până la data lor de expirare. Cu toate acestea, în orice caz ele nu continuă după 31 decembrie 2022. | Contractele de servicii publice pentru transportul public feroviar de călători atribuite direct între data intrării în vigoare a prezentului regulament 1 ianuarie 2013 și 2 decembrie 2019 pot continua până la data lor de expirare. Cu toate acestea, în orice caz ele nu continuă după 31 decembrie 2022. Această dispoziție nu se aplică contractelor încheiate înainte de intrarea în vigoare a prezentului regulament. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Contractele de servicii publice pentru transportul public feroviar de călători atribuite direct între 1 ianuarie 2013 și 2 decembrie 2019 pot continua până la data lor de expirare. Cu toate acestea, în orice caz ele nu continuă după 31 decembrie 2022.

Contractele de servicii publice pentru transportul public feroviar de călători atribuite direct între data intrării în vigoare a prezentului regulament 1 ianuarie 2013 și 2 decembrie 2019 pot continua până la data lor de expirare. Cu toate acestea, în orice caz ele nu continuă după 31 decembrie 2022. Această dispoziție nu se aplică contractelor încheiate înainte de intrarea în vigoare a prezentului regulament.

Expunere de motive

Data intrării în vigoare a schimbărilor propuse trebuie să corespundă cu cea a intrării în vigoare a regulamentului revizuit. Această dispoziție nu trebuie să privească contractele încheiate anterior.

Amendamentul 15

COM(2013) 29 final

Considerentul 10

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Cerințele actuale ale Directivei 2012/34/UE includ numai independența juridică, organizațională și decizională. Aceasta nu exclude în totalitate posibilitatea de a menține o întreprindere integrată, atâta timp cât cele trei categorii de independență sunt asigurate. În privința independenței decizionale, trebuie să se asigure existența unor garanții adecvate care să excludă controlul unei întreprinderi integrate asupra procesului decizional al unui administrator al infrastructurii. Cu toate acestea, chiar și aplicarea deplină a unor astfel de garanții nu înlătură complet toate posibilitățile unui comportament discriminatoriu față de concurenți care există în cazul unei întreprinderi integrate vertical. În special, posibilitatea de subvenționare încrucișată continuă să existe în cadrul structurilor integrate, sau cel puțin pentru organismele integrate este foarte greu să controleze și să aplice garanțiile care sunt instituite pentru a preveni subvenționarea încrucișată. O separare instituțională dintre gestionarea infrastructurii și operarea serviciilor de transport este cea mai eficientă măsură pentru a rezolva aceste probleme. | Cerințele actuale ale Directivei 2012/34/UE includ numai independența juridică, organizațională și decizională. Aceasta nu exclude în totalitate posibilitatea de a menține o întreprindere integrată, atâta timp cât cele trei categorii de
  este asigurată independența dintre administrator și operatori în ceea ce privește funcțiile esențiale, și anume luarea deciziilor privind alocarea traselor și a deciziilor privind tarifarea infrastructurii, gările, investițiile și întreținerea
  ă sunt asigurate. În privința independenței decizionale, trebuie să se asigure existența unor garanții adecvate care să excludă controlul unei întreprinderi integrate asupra procesului decizional al unui administrator al infrastructurii. Cu toate acestea, chiar și aplicarea deplină a unor astfel de garanții nu înlătură complet toate posibilitățile unui comportament discriminatoriu față de concurenți care există în cazul unei întreprinderi integrate vertical. În special, posibilitatea de subvenționare încrucișată continuă să existe în cadrul structurilor integrate, sau cel puțin pentru organismele integrate este foarte greu să controleze și să aplice garanțiile care sunt instituite pentru a preveni subvenționarea încrucișată. O separare instituțională dintre gestionarea infrastructurii și operarea serviciilor de transport este cea mai eficientă măsură pentru a rezolva aceste probleme. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Cerințele actuale ale Directivei 2012/34/UE includ numai independența juridică, organizațională și decizională. Aceasta nu exclude în totalitate posibilitatea de a menține o întreprindere integrată, atâta timp cât cele trei categorii de independență sunt asigurate. În privința independenței decizionale, trebuie să se asigure existența unor garanții adecvate care să excludă controlul unei întreprinderi integrate asupra procesului decizional al unui administrator al infrastructurii. Cu toate acestea, chiar și aplicarea deplină a unor astfel de garanții nu înlătură complet toate posibilitățile unui comportament discriminatoriu față de concurenți care există în cazul unei întreprinderi integrate vertical. În special, posibilitatea de subvenționare încrucișată continuă să existe în cadrul structurilor integrate, sau cel puțin pentru organismele integrate este foarte greu să controleze și să aplice garanțiile care sunt instituite pentru a preveni subvenționarea încrucișată. O separare instituțională dintre gestionarea infrastructurii și operarea serviciilor de transport este cea mai eficientă măsură pentru a rezolva aceste probleme.

Cerințele actuale ale Directivei 2012/34/UE includ numai independența juridică, organizațională și decizională. Aceasta nu exclude în totalitate posibilitatea de a menține o întreprindere integrată, atâta timp cât cele trei categorii de
  este asigurată independența dintre administrator și operatori în ceea ce privește funcțiile esențiale, și anume luarea deciziilor privind alocarea traselor și a deciziilor privind tarifarea infrastructurii, gările, investițiile și întreținerea
  ă sunt asigurate. În privința independenței decizionale, trebuie să se asigure existența unor garanții adecvate care să excludă controlul unei întreprinderi integrate asupra procesului decizional al unui administrator al infrastructurii. Cu toate acestea, chiar și aplicarea deplină a unor astfel de garanții nu înlătură complet toate posibilitățile unui comportament discriminatoriu față de concurenți care există în cazul unei întreprinderi integrate vertical. În special, posibilitatea de subvenționare încrucișată continuă să existe în cadrul structurilor integrate, sau cel puțin pentru organismele integrate este foarte greu să controleze și să aplice garanțiile care sunt instituite pentru a preveni subvenționarea încrucișată. O separare instituțională dintre gestionarea infrastructurii și operarea serviciilor de transport este cea mai eficientă măsură pentru a rezolva aceste probleme.

Expunere de motive

Comisia pornește de la postulatul ideologic că separarea totală a activităților este cea mai bună soluție. Acesta nu este decât un postulat ideologic, care nu își găsește locul într-un proiect de directivă ce trebuie să rămână neutru în această privință.

Amendamentul 16

COM(2013) 29 final

Articolul 6 alineatul (2)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Comisia Europeană propune eliminarea articolului 6 alineatul 2 din Directiva 2012/34/UE | Se menține textul articolului 6 alineatul 2 din Directiva 2012/34/UE, formulat astfel: |
| | Statele membre pot prevedea, de asemenea, ca această separarea să necesite organizarea unor departamente distincte în cadrul aceleiași întreprinderi, cu condiția ca aceasta să aibă mai puțin de 3 000 de salariați și să desfășoare doar activități de transport local pe o infrastructură de sub 150 km sau ca infrastructura și serviciile de transport să fie administrate de entități separate. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Comisia Europeană propune eliminarea articolului 6 alineatul 2 din Directiva 2012/34/UE

Se menține textul articolului 6 alineatul 2 din Directiva 2012/34/UE, formulat astfel:

Statele membre pot prevedea, de asemenea, ca această separarea să necesite organizarea unor departamente distincte în cadrul aceleiași întreprinderi, cu condiția ca aceasta să aibă mai puțin de 3 000 de salariați și să desfășoare doar activități de transport local pe o infrastructură de sub 150 km sau ca infrastructura și serviciile de transport să fie administrate de entități separate.

Expunere de motive

În ceea ce privește separarea instituțională a administrării infrastructurii de prestarea de servicii de transport, se recomandă menținerea normelor în vigoare pentru întreprinderile a căror activitate se limitează la prestarea de servicii regionale. Trebuie relevat faptul că, în cazul entităților mici care furnizează servicii locale pe o infrastructură feroviară proprie, această separare instituțională ar putea antrena fragmentarea semnificativă a întreprinderilor, creșterea costurilor operaționale și, implicit, a compensației acordate din bani publici.

Amendamentul 17

COM(2013) 29 final

Articolul 7 alineatul (1)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Statele membre se asigură că administratorul infrastructurii îndeplinește toate funcțiile menționate la articolul 3 punctul (2) și este independent de orice întreprindere feroviară | Statele membre se asigură că administratorul infrastructurii îndeplinește toate funcțiile menționate la articolul 3 punctul (2) și este independent de orice întreprindere feroviară în ceea ce privește funcțiile esențiale, și anume luarea deciziilor privind alocarea traselor și a deciziilor privind tarifarea infrastructurii, gările, investițiile și întreținerea. |
| Pentru a garanta independența administratorului infrastructurii, statele membre se asigură că administratorii infrastructurii sunt organizați în cadrul unei entități care să fie distinctă din punct de vedere juridic de orice întreprindere feroviară. | Pentru a garanta independența administratorului infrastructurii, statele membre se asigură că administratorii infrastructurii sunt organizați în cadrul unei entități care să fie distinctă din punct de vedere juridic de orice întreprindere feroviară
  se pot organiza cum doresc, în conformitate cu principiul subsidiarității. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Statele membre se asigură că administratorul infrastructurii îndeplinește toate funcțiile menționate la articolul 3 punctul (2) și este independent de orice întreprindere feroviară

Statele membre se asigură că administratorul infrastructurii îndeplinește toate funcțiile menționate la articolul 3 punctul (2) și este independent de orice întreprindere feroviară în ceea ce privește funcțiile esențiale, și anume luarea deciziilor privind alocarea traselor și a deciziilor privind tarifarea infrastructurii, gările, investițiile și întreținerea.

Pentru a garanta independența administratorului infrastructurii, statele membre se asigură că administratorii infrastructurii sunt organizați în cadrul unei entități care să fie distinctă din punct de vedere juridic de orice întreprindere feroviară.

Pentru a garanta independența administratorului infrastructurii, statele membre se asigură că administratorii infrastructurii sunt organizați în cadrul unei entități care să fie distinctă din punct de vedere juridic de orice întreprindere feroviară
  se pot organiza cum doresc, în conformitate cu principiul subsidiarității.

Amendamentul 18

COM(2013) 29 final

Articolul 7 alineatul (5)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| În cazul în care la data intrării în vigoare a prezentei directive administratorul infrastructurii face parte dintr-o întreprindere integrată vertical, statele membre pot decide să nu aplice alineatele (2)-(4) din prezentul articol. În acest caz, statul membru în cauză se asigură că administratorul infrastructurii îndeplinește toate funcțiile menționate la articolul 3 alineatul (2) și are o independență organizațională și decizională efectivă față de orice întreprindere feroviară, în conformitate cu cerințele prevăzute la articolele 7a-7c. | În cazul în care la data intrării în vigoare a prezentei directive administratorul infrastructurii face parte dintr-o întreprindere integrată vertical, s
  Statele membre pot decide să nu aplice alineatele (2)-(4) din prezentul articol. În acest caz, statul membru în cauză se asigură că administratorul infrastructurii îndeplinește toate funcțiile menționate la articolul 3 alineatul (2) și are o independență organizațională și decizională efectivă față de orice întreprindere feroviară, în conformitate cu cerințele prevăzute la articolele 7a-7c. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

În cazul în care la data intrării în vigoare a prezentei directive administratorul infrastructurii face parte dintr-o întreprindere integrată vertical, statele membre pot decide să nu aplice alineatele (2)-(4) din prezentul articol. În acest caz, statul membru în cauză se asigură că administratorul infrastructurii îndeplinește toate funcțiile menționate la articolul 3 alineatul (2) și are o independență organizațională și decizională efectivă față de orice întreprindere feroviară, în conformitate cu cerințele prevăzute la articolele 7a-7c.

În cazul în care la data intrării în vigoare a prezentei directive administratorul infrastructurii face parte dintr-o întreprindere integrată vertical, s
  Statele membre pot decide să nu aplice alineatele (2)-(4) din prezentul articol. În acest caz, statul membru în cauză se asigură că administratorul infrastructurii îndeplinește toate funcțiile menționate la articolul 3 alineatul (2) și are o independență organizațională și decizională efectivă față de orice întreprindere feroviară, în conformitate cu cerințele prevăzute la articolele 7a-7c.

Expunere de motive

Permite revenirea la un model integrat, indiferent de situația la data intrării în vigoare a directivei.

Amendamentul 19

COM(2013) 29 final

Articolul 7b alineatul (3)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Administratorul infrastructurii are un consiliu de supraveghere compus din reprezentanți ai proprietarilor finali ai întreprinderii integrate vertical. | Administratorul infrastructurii are un consiliu de supraveghere compus din reprezentanți ai proprietarilor finali ai întreprinderii integrate vertical și din reprezentanți ai autorităților locale și regionale competente, în cazul în care aceștia nu intră deja în componența consiliului de administrație al administratorului infrastructurii. |
| [...] | [...] |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Administratorul infrastructurii are un consiliu de supraveghere compus din reprezentanți ai proprietarilor finali ai întreprinderii integrate vertical.

Administratorul infrastructurii are un consiliu de supraveghere compus din reprezentanți ai proprietarilor finali ai întreprinderii integrate vertical și din reprezentanți ai autorităților locale și regionale competente, în cazul în care aceștia nu intră deja în componența consiliului de administrație al administratorului infrastructurii.

[...]

[...]

Expunere de motive

Autoritățile locale și regionale reprezintă actori cu drepturi depline ai sistemului feroviar. Din acest motiv, ele trebuie să facă parte din instanțele decizionale sau de control ale administratorului infrastructurii care beneficiază de un monopol natural. Ele fac conexiunea între operatori și utilizatorii finali, ale căror necesități le cunosc.

Amendamentul 20

COM(2013) 29 final

Articolul 7b alineatul (5)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| 5.   [...] Transferul altor categorii de personal decât cel menționat la litera (c) între administratorul infrastructurii și celelalte entități juridice din cadrul întreprinderii integrate vertical este posibil numai dacă se poate garanta faptul că nu vor fi transmise informații sensibile între administrator și entitățile respective. | 5.   [...] Transferul altor categorii de personal decât cel menționat la litera (c) între administratorul infrastructurii și celelalte entități juridice din cadrul întreprinderii integrate vertical este posibil. numai dacă se poate garanta faptul că nu vor fi transmise informații sensibile între administrator și entitățile respective
  Personalul respectiv va trebui să respecte însă secretul comercial în ce privește activitățile sale anterioare, potrivit uzanțelor dreptului comercial. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

5.   [...] Transferul altor categorii de personal decât cel menționat la litera (c) între administratorul infrastructurii și celelalte entități juridice din cadrul întreprinderii integrate vertical este posibil numai dacă se poate garanta faptul că nu vor fi transmise informații sensibile între administrator și entitățile respective.

5.   [...] Transferul altor categorii de personal decât cel menționat la litera (c) între administratorul infrastructurii și celelalte entități juridice din cadrul întreprinderii integrate vertical este posibil. numai dacă se poate garanta faptul că nu vor fi transmise informații sensibile între administrator și entitățile respective
  Personalul respectiv va trebui să respecte însă secretul comercial în ce privește activitățile sale anterioare, potrivit uzanțelor dreptului comercial.

Expunere de motive

Aplicarea principiului proporționalității. Noțiunea de informații sensibile este prea vagă pentru a împiedica o mobilitate internă în cadrul unui grup feroviar. Perioadele de absență și alte „ziduri chinezești” vor fi suficiente pentru a garanta etanșeitatea informațiilor „sensibile” între filialele aceluiași grup feroviar. Așa cum se obișnuiește în dreptul comercial, acești membri ai personalului trebuie totuși să respecte secretul comercial.

Amendamentul 21

COM(2013) 29 final

Articolul 7b, alineat nou după alineatul 7

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| | Până la 1 ianuarie 2019, Comisia Europeană trebuie să introducă dispoziții precise privitoare la lucrătorii mobili, pentru a preveni practica dumpingului și a concurenței salariale, analizând posibilitatea unei proceduri de certificare specifice pentru personalul de bord. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Până la 1 ianuarie 2019, Comisia Europeană trebuie să introducă dispoziții precise privitoare la lucrătorii mobili, pentru a preveni practica dumpingului și a concurenței salariale, analizând posibilitatea unei proceduri de certificare specifice pentru personalul de bord.

Expunere de motive

În sectorul feroviar este necesară evitarea practicilor de dumping și de concurență salarială care se înregistrează în sectoarele rutiere și maritime.

Amendamentul 22

COM(2013) 29 final

Articolul 7c

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Procedura de verificare a conformității | Procedura de verificare a conformității |
| 1.   La cererea unui stat membru sau din proprie inițiativă, Comisia decide dacă administratorii infrastructurii care fac parte dintr-o întreprindere integrată vertical îndeplinesc cerințele de la articolele 7a și 7b și dacă punerea în aplicare a cerințelor respective este adecvată pentru a asigura condiții de concurență echitabile pentru toate întreprinderile feroviare și absența denaturării concurenței în cadrul pieței relevante. | 1.   La cererea unui stat membru sau din proprie inițiativă, Comisia decide dacă administratorii infrastructurii care fac parte dintr-o întreprindere integrată vertical îndeplinesc cerințele de la articolele 7, 7a și 7b și dacă punerea în aplicare a cerințelor respective este adecvată pentru a asigura condiții de concurență echitabile pentru toate întreprinderile feroviare și absența denaturării concurenței în cadrul pieței relevante. |
| 2.   Comisia are dreptul de a cere toate informațiile necesare, într-un termen rezonabil, de la statul membru în care își are sediul întreprinderea integrată vertical. Comisia consultă organismul sau organismele de reglementare vizate și, după caz, rețeaua de organisme de reglementare menționată la articolul 57. | 2.   Comisia are dreptul de a cere toate informațiile necesare, într-un termen rezonabil, de la statul membru în care își are sediul întreprinderea integrată vertical
  vizat. Comisia consultă organismul sau organismele de reglementare vizate și, după caz, rețeaua de organisme de reglementare menționată la articolul 57. |
| 3.   Statele membre pot limita drepturile de acces prevăzute la articolul 10 pentru întreprinderile feroviare din cadrul întreprinderii integrate vertical din care face parte administratorul de infrastructură vizat, în cazul în care Comisia informează statele membre că nu a fost formulată nicio cerere în conformitate cu alineatul (1) sau în așteptarea examinării cererii de către Comisie sau dacă aceasta decide, în conformitate cu procedura menționată la articolul 62 alineatul (2), că: | 3.   Statele membre pot limita drepturile de acces prevăzute la articolul 10 pentru întreprinderile feroviare din cadrul întreprinderii integrate vertical din care face parte administratorul de infrastructură vizat, în cazul în care Comisia informează statele membre că nu a fost formulată nicio cerere în conformitate cu alineatul (1) sau în așteptarea examinării cererii de către Comisie sau dacă aceasta decide, în conformitate cu procedura menționată la articolul 62 alineatul (2), că: |
| a) | nu s-au oferit răspunsuri adecvate la cererile de informații formulate de Comisie în conformitate cu alineatul (2) sau |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Procedura de verificare a conformității

Procedura de verificare a conformității

1.   La cererea unui stat membru sau din proprie inițiativă, Comisia decide dacă administratorii infrastructurii care fac parte dintr-o întreprindere integrată vertical îndeplinesc cerințele de la articolele 7a și 7b și dacă punerea în aplicare a cerințelor respective este adecvată pentru a asigura condiții de concurență echitabile pentru toate întreprinderile feroviare și absența denaturării concurenței în cadrul pieței relevante.

1.   La cererea unui stat membru sau din proprie inițiativă, Comisia decide dacă administratorii infrastructurii care fac parte dintr-o întreprindere integrată vertical îndeplinesc cerințele de la articolele 7, 7a și 7b și dacă punerea în aplicare a cerințelor respective este adecvată pentru a asigura condiții de concurență echitabile pentru toate întreprinderile feroviare și absența denaturării concurenței în cadrul pieței relevante.

2.   Comisia are dreptul de a cere toate informațiile necesare, într-un termen rezonabil, de la statul membru în care își are sediul întreprinderea integrată vertical. Comisia consultă organismul sau organismele de reglementare vizate și, după caz, rețeaua de organisme de reglementare menționată la articolul 57.

2.   Comisia are dreptul de a cere toate informațiile necesare, într-un termen rezonabil, de la statul membru în care își are sediul întreprinderea integrată vertical
  vizat. Comisia consultă organismul sau organismele de reglementare vizate și, după caz, rețeaua de organisme de reglementare menționată la articolul 57.

3.   Statele membre pot limita drepturile de acces prevăzute la articolul 10 pentru întreprinderile feroviare din cadrul întreprinderii integrate vertical din care face parte administratorul de infrastructură vizat, în cazul în care Comisia informează statele membre că nu a fost formulată nicio cerere în conformitate cu alineatul (1) sau în așteptarea examinării cererii de către Comisie sau dacă aceasta decide, în conformitate cu procedura menționată la articolul 62 alineatul (2), că:

3.   Statele membre pot limita drepturile de acces prevăzute la articolul 10 pentru întreprinderile feroviare din cadrul întreprinderii integrate vertical din care face parte administratorul de infrastructură vizat, în cazul în care Comisia informează statele membre că nu a fost formulată nicio cerere în conformitate cu alineatul (1) sau în așteptarea examinării cererii de către Comisie sau dacă aceasta decide, în conformitate cu procedura menționată la articolul 62 alineatul (2), că:

a)

nu s-au oferit răspunsuri adecvate la cererile de informații formulate de Comisie în conformitate cu alineatul (2) sau

| a) | nu s-au oferit răspunsuri adecvate la cererile de informații formulate de Comisie în conformitate cu alineatul (2) sau |
| --- | --- |

a)

nu s-au oferit răspunsuri adecvate la cererile de informații formulate de Comisie în conformitate cu alineatul (2) sau

| b) | administratorul de infrastructură vizat nu îndeplinește cerințele prevăzute la articolele 7a și 7b sau |
| --- | --- |

b)

administratorul de infrastructură vizat nu îndeplinește cerințele prevăzute la articolele 7a și 7b sau

| b) | administratorul de infrastructură vizat nu îndeplinește cerințele prevăzute la articolele 7, 7a și 7b sau |
| --- | --- |

b)

administratorul de infrastructură vizat nu îndeplinește cerințele prevăzute la articolele 7, 7a și 7b sau

| c) | punerea în aplicare a cerințelor prevăzute la articolele 7a și 7b nu este suficientă pentru a asigura condiții de concurență echitabile pentru toate întreprinderile feroviare și absența denaturării concurenței în statul membru în care își are sediul administratorul de infrastructură vizat. |
| --- | --- |

c)

punerea în aplicare a cerințelor prevăzute la articolele 7a și 7b nu este suficientă pentru a asigura condiții de concurență echitabile pentru toate întreprinderile feroviare și absența denaturării concurenței în statul membru în care își are sediul administratorul de infrastructură vizat.

| c) | punerea în aplicare a cerințelor prevăzute la articolele 7, 7a și 7b nu este suficientă pentru a asigura condiții de concurență echitabile pentru toate întreprinderile feroviare și absența denaturării concurenței în statul membru în care își are sediul administratorul de infrastructură vizat |
| --- | --- |

c)

punerea în aplicare a cerințelor prevăzute la articolele 7, 7a și 7b nu este suficientă pentru a asigura condiții de concurență echitabile pentru toate întreprinderile feroviare și absența denaturării concurenței în statul membru în care își are sediul administratorul de infrastructură vizat

Comisia decide într-un termen rezonabil.

Comisia decide într-un termen rezonabil
  de 30 de zile lucrătoare.

4.   Statul membru în cauză poate cere Comisiei să abroge decizia menționată la alineatul (3), în conformitate cu procedura menționată la articolul 62 alineatul (2), dacă demonstrează Comisiei, într-un mod pe care aceasta îl consideră satisfăcător, că motivele care au dus la adoptarea deciziei nu mai există. Comisia decide într-un termen rezonabil.

4.   Statul membru în cauză poate cere Comisiei să abroge decizia menționată la alineatul (3), în conformitate cu procedura menționată la articolul 62 alineatul (2), dacă demonstrează Comisiei, într-un mod pe care aceasta îl consideră satisfăcător, că motivele care au dus la adoptarea deciziei nu mai există. Comisia decide într-un termen rezonabil
  de 30 de zile lucrătoare.

5.   Fără a aduce atingere alineatelor (1)-(4), continuarea respectării cerințelor prevăzute la articolele 7a și 7b este monitorizată de organismul de reglementare menționat la articolul 55. Orice solicitant are dreptul de a adresa o contestație organismului de reglementare în cazul în care consideră că cerințele respective nu sunt respectate. În cazul primirii unei astfel de contestații, organismul de reglementare decide, în termenele indicate la articolul 56 alineatul (9), cu privire la toate măsurile necesare pentru a remedia situația.

5.   Fără a aduce atingere alineatelor (1)-(4), continuarea respectării cerințelor prevăzute la articolele 7, 7a și 7b este monitorizată de organismul de reglementare menționat la articolul 55. Orice solicitant are dreptul de a adresa o contestație organismului de reglementare în cazul în care consideră că cerințele respective nu sunt respectate. În cazul primirii unei astfel de contestații, organismul de reglementare decide, în termenele indicate la articolul 56 alineatul (9), cu privire la toate măsurile necesare pentru a remedia situația.

Expunere de motive

Comisia discriminează întreprinderile integrate vertical. Volumul verificărilor realizate de Comisie ar trebui să fie identic pentru întreprinderile integrate și pentru întreprinderile separate. Ca orice organ de control, Comisia trebuie să respecte termene precise, pentru a consolida securitatea juridică pentru toți actorii.

Amendamentul 23

COM(2013) 29 final

Articolul 7d alineatul (1)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Comitetul de coordonare | Comitetul de coordonare |
| 1.   Statele membre se asigură că administratorii infrastructurii instituie și organizează comitete de coordonare pentru fiecare rețea. Participarea în calitate de membri este deschisă cel puțin administratorului infrastructurii, solicitanților cunoscuți în sensul articolului 8 alineatul (3) și, la cerere, solicitanților potențiali, organizațiilor lor reprezentative, reprezentanților utilizatorilor serviciilor de transport de marfă și de călători și, dacă este relevant, autorităților regionale și locale. Reprezentanții statelor membre și organismul de reglementare în cauză sunt invitați la reuniunile comitetului de coordonare în calitate de observatori. | 1.   Statele membre se asigură că administratorii infrastructurii instituie și organizează comitete de coordonare pentru fiecare rețea fie națională, regională sau locală. Participarea în calitate de membri este deschisă cel puțin administratorului infrastructurii, solicitanților cunoscuți în sensul articolului 8 alineatul (3) și, la cerere, solicitanților potențiali, organizațiilor lor reprezentative, reprezentanților utilizatorilor serviciilor de transport de marfă și de călători și, dacă este relevant, autorităților regionale și locale vizate. Reprezentanții statelor membre și organismul de reglementare în cauză sunt invitați la reuniunile comitetului de coordonare în calitate de observatori. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Comitetul de coordonare

Comitetul de coordonare

1.   Statele membre se asigură că administratorii infrastructurii instituie și organizează comitete de coordonare pentru fiecare rețea. Participarea în calitate de membri este deschisă cel puțin administratorului infrastructurii, solicitanților cunoscuți în sensul articolului 8 alineatul (3) și, la cerere, solicitanților potențiali, organizațiilor lor reprezentative, reprezentanților utilizatorilor serviciilor de transport de marfă și de călători și, dacă este relevant, autorităților regionale și locale. Reprezentanții statelor membre și organismul de reglementare în cauză sunt invitați la reuniunile comitetului de coordonare în calitate de observatori.

1.   Statele membre se asigură că administratorii infrastructurii instituie și organizează comitete de coordonare pentru fiecare rețea fie națională, regională sau locală. Participarea în calitate de membri este deschisă cel puțin administratorului infrastructurii, solicitanților cunoscuți în sensul articolului 8 alineatul (3) și, la cerere, solicitanților potențiali, organizațiilor lor reprezentative, reprezentanților utilizatorilor serviciilor de transport de marfă și de călători și, dacă este relevant, autorităților regionale și locale vizate. Reprezentanții statelor membre și organismul de reglementare în cauză sunt invitați la reuniunile comitetului de coordonare în calitate de observatori.

Expunere de motive

Fiind un actor important al politicii în domeniul transporturilor, autoritățile locale și regionale trebuie, în mod necesar, să facă parte din comitetul de coordonare.

Amendamentul 24

COM(2013) 29 final

Articolul 7e alineatul (1)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Rețeaua Europeană a Administratorilor Infrastructurii | Rețeaua Europeană a Administratorilor Infrastructurii |
| 1.   Statele membre se asigură că administratorii infrastructurii participă și cooperează în cadrul unei rețele în vederea dezvoltării infrastructurii feroviare a Uniunii, în special în vederea unei realizări eficiente și la timp a rețelei transeuropene de transport, inclusiv a coridoarelor rețelei centrale, a coridoarelor de transport feroviar de marfă în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 913/2010 și a planului de desfășurare a Sistemului european de management al traficului feroviar (ERTMS) prevăzut în Decizia 2012/88/UE. | 1.   În primii doi ani de la punerea în aplicare a prezentei directive, S
  statele membre se asigură
  impun ca
  că administratorii infrastructurii să participe
  ă și să coopereaze
  ă în cadrul unei rețele în vederea dezvoltării infrastructurii feroviare a Uniunii, în special în vederea unei realizări eficiente și la timp a rețelei transeuropene de transport, inclusiv a coridoarelor rețelei centrale, a coridoarelor de transport feroviar de marfă în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 913/2010 și a planului de desfășurare a Sistemului european de management al traficului feroviar (ERTMS) prevăzut în Decizia 2012/88/UE, precum și a eficienței cooperării feroviare regionale la nivel transfrontalier. |
| Comisia este membru al rețelei. Ea coordonează și susține activitatea rețelei și îi adresează recomandări, după caz. De asemenea, ea se asigură că administratorii în cauză ai infrastructurii cooperează în mod activ. | Comisia este membru al rețelei. Ea coordonează și susține activitatea rețelei și îi adresează recomandări, după caz. De asemenea, ea se asigură că administratorii în cauză ai infrastructurii cooperează în mod activ. Cel puțin o dată la doi ani, Comisia raportează în legătură cu progresele acestei rețele Comitetului Regiunilor și rețelei organismelor de control menționate la articolul 57. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Rețeaua Europeană a Administratorilor Infrastructurii

Rețeaua Europeană a Administratorilor Infrastructurii

1.   Statele membre se asigură că administratorii infrastructurii participă și cooperează în cadrul unei rețele în vederea dezvoltării infrastructurii feroviare a Uniunii, în special în vederea unei realizări eficiente și la timp a rețelei transeuropene de transport, inclusiv a coridoarelor rețelei centrale, a coridoarelor de transport feroviar de marfă în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 913/2010 și a planului de desfășurare a Sistemului european de management al traficului feroviar (ERTMS) prevăzut în Decizia 2012/88/UE.

1.   În primii doi ani de la punerea în aplicare a prezentei directive, S
  statele membre se asigură
  impun ca
  că administratorii infrastructurii să participe
  ă și să coopereaze
  ă în cadrul unei rețele în vederea dezvoltării infrastructurii feroviare a Uniunii, în special în vederea unei realizări eficiente și la timp a rețelei transeuropene de transport, inclusiv a coridoarelor rețelei centrale, a coridoarelor de transport feroviar de marfă în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 913/2010 și a planului de desfășurare a Sistemului european de management al traficului feroviar (ERTMS) prevăzut în Decizia 2012/88/UE, precum și a eficienței cooperării feroviare regionale la nivel transfrontalier.

Comisia este membru al rețelei. Ea coordonează și susține activitatea rețelei și îi adresează recomandări, după caz. De asemenea, ea se asigură că administratorii în cauză ai infrastructurii cooperează în mod activ.

Comisia este membru al rețelei. Ea coordonează și susține activitatea rețelei și îi adresează recomandări, după caz. De asemenea, ea se asigură că administratorii în cauză ai infrastructurii cooperează în mod activ. Cel puțin o dată la doi ani, Comisia raportează în legătură cu progresele acestei rețele Comitetului Regiunilor și rețelei organismelor de control menționate la articolul 57.

Expunere de motive

Rețeaua Europeană a Administratorilor Infrastructurii este organismul potrivit pentru abordarea la nivelul corect a problemelor operaționale transfrontaliere. Autoritățile locale trebuie implicate la rândul lor. De asemenea, rețeaua organelor de reglementare trebuie să fie informată de evoluțiile Rețelei Administratorilor Infrastructurii.

Amendamentul 25

COM(2013) 29 final

Articol nou după articolul 7e

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| | Administratorul infrastructurii desemnează în cadrul său un reprezentant însărcinat cu relațiile cu autoritățile locale sau regionale. Acest reprezentant trebuie să poată răspunde, în numele administratorului infrastructurii, la solicitările autorității locale sau regionale, în termen de 5 zile. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Administratorul infrastructurii desemnează în cadrul său un reprezentant însărcinat cu relațiile cu autoritățile locale sau regionale. Acest reprezentant trebuie să poată răspunde, în numele administratorului infrastructurii, la solicitările autorității locale sau regionale, în termen de 5 zile.

Expunere de motive

Consolidarea competențelor administratorului infrastructurii trebuie să fie simultană cu o mai mare responsabilizare a acestuia, la nivel internațional, prin intermediul rețelei de administratori ai infrastructurii, dar și la nivel local. Funcționând ca autentic „ghișeu unic”, interlocutorul autorităților locale sau regionale trebuie să poată răspundă rapid întrebărilor care i se pun.

Amendamentul 26

COM(2013) 29 final

Articolul 10, alineat nou după alineatul (2)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| | Pentru a garanta un acces nediscriminatoriu la gări, administratorii de gări și de peroane pun la dispoziția operatorilor și a oricărui candidat un formular de reclamații disponibil online. Organismele de control și autoritățile competente vizate primesc un raport anual privind aceste reclamații. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Pentru a garanta un acces nediscriminatoriu la gări, administratorii de gări și de peroane pun la dispoziția operatorilor și a oricărui candidat un formular de reclamații disponibil online. Organismele de control și autoritățile competente vizate primesc un raport anual privind aceste reclamații.

Expunere de motive

Accesul nediscriminatoriu trebuie să poată fi evaluat la un interval regulat, mai ales de către autoritățile locale și regionale, care au interesul ca utilizatorii să beneficieze de o ofertă de transport de calitate.

Amendamentul 27

COM(2013) 29 final

Articolul 11 alineatul (2)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Pentru a stabili dacă echilibrul economic al unui contract de servicii publice ar fi compromis, organismul sau organismele de reglementare relevante menționate la articolul 55 efectuează o analiză economică obiectivă și își bazează decizia pe criterii prestabilite. Acest lucru este stabilit în urma unei cereri formulate de oricare dintre entitățile enumerate mai jos, în termen de o lună de la informarea privind serviciul de transport de călători avut în vedere menționat la articolul 38 alineatul (4): | Pentru a stabili dacă echilibrul economic al unui contract de servicii publice ar fi compromis, organismul sau organismele de reglementare relevante menționate la articolul 55 efectuează o analiză economică obiectivă și își bazează decizia pe criterii prestabilite. Acest lucru este stabilit în urma unei cereri formulate de oricare dintre entitățile enumerate mai jos, în termen de o lună
  două luni de la informarea privind serviciul de transport de călători avut în vedere menționat la articolul 38 alineatul (4): |
| a) | autoritatea sau autoritățile competente care au atribuit contractul de servicii publice; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Pentru a stabili dacă echilibrul economic al unui contract de servicii publice ar fi compromis, organismul sau organismele de reglementare relevante menționate la articolul 55 efectuează o analiză economică obiectivă și își bazează decizia pe criterii prestabilite. Acest lucru este stabilit în urma unei cereri formulate de oricare dintre entitățile enumerate mai jos, în termen de o lună de la informarea privind serviciul de transport de călători avut în vedere menționat la articolul 38 alineatul (4):

Pentru a stabili dacă echilibrul economic al unui contract de servicii publice ar fi compromis, organismul sau organismele de reglementare relevante menționate la articolul 55 efectuează o analiză economică obiectivă și își bazează decizia pe criterii prestabilite. Acest lucru este stabilit în urma unei cereri formulate de oricare dintre entitățile enumerate mai jos, în termen de o lună
  două luni de la informarea privind serviciul de transport de călători avut în vedere menționat la articolul 38 alineatul (4):

a)

autoritatea sau autoritățile competente care au atribuit contractul de servicii publice;

| a) | autoritatea sau autoritățile competente care au atribuit contractul de servicii publice; |
| --- | --- |

a)

autoritatea sau autoritățile competente care au atribuit contractul de servicii publice;

| b) | oricare altă autoritate competentă interesată care are dreptul de a limita accesul în sensul prezentului articol; |
| --- | --- |

b)

oricare altă autoritate competentă interesată care are dreptul de a limita accesul în sensul prezentului articol;

| b) | oricare altă autoritate competentă interesată care are dreptul de a limita accesul în sensul prezentului articol; |
| --- | --- |

b)

oricare altă autoritate competentă interesată care are dreptul de a limita accesul în sensul prezentului articol;

| c) | administratorul infrastructurii; |
| --- | --- |

c)

administratorul infrastructurii;

| c) | administratorul infrastructurii; |
| --- | --- |

c)

administratorul infrastructurii;

| d) | întreprinderii feroviare care execută contractul de serviciu public. |
| --- | --- |

d)

întreprinderii feroviare care execută contractul de serviciu public.

| d) | întreprinderii feroviare care execută contractul de serviciu public. |
| --- | --- |

d)

întreprinderii feroviare care execută contractul de serviciu public.

Expunere de motive

Termenul de o lună este prea scurt pentru a se putea ridica obiecții împotriva unui nou serviciu de transport care compromite echilibrul economic al unui contract de serviciu public.

Amendamentul 28

COM(2013) 29 final

Articolul 13a alineatul (1)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Sisteme comune de informații și de emitere integrată a biletelor | Sisteme comune de informații și de emitere integrată a biletelor |
| 1.   Fără a aduce atingere Regulamentului (CE) nr. 1371/2007 și Directivei 2010/40/UE, statele membre pot solicita întreprinderilor feroviare care operează servicii de transport intern de călători să participe la un sistem comun de informații și de emitere integrată a biletelor pentru furnizarea biletelor, a biletelor directe și a rezervărilor, sau pot decide să confere autorităților relevante competența de a institui un astfel de sistem. Dacă este instituit un astfel de sistem, statele membre se asigură că el nu provoacă denaturări ale pieței și nu discriminează între întreprinderile feroviare, precum și că este administrat de o entitate juridică publică sau privată sau de o asociație a tuturor întreprinderilor feroviare care operează servicii de transport de călători. | 1.   Fără a aduce atingere Regulamentului (CE) nr. 1371/2007 și Directivei 2010/40/UE, statele membre pot solicită
  a întreprinderilor feroviare care operează servicii de transport intern de călători să participe la un sistem comun de informații și de emitere integrată a biletelor pentru furnizarea biletelor, a biletelor directe și a rezervărilor, sau pot decide să confere autorităților relevante competența de a institui un astfel de sistem. Dacă
  Atunci când este instituit un astfel de sistem, statele membre se asigură că el nu provoacă denaturări ale pieței și nu discriminează între întreprinderile feroviare, precum și că este administrat de o entitate juridică publică sau privată sau de o asociație a tuturor întreprinderilor feroviare care operează servicii de transport de călători. |
| | În cadrul acestei entități juridice sau asociații există un colegiu al reprezentanților autorităților locale și regionale care participă pe deplin la deciziile acesteia. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Sisteme comune de informații și de emitere integrată a biletelor

Sisteme comune de informații și de emitere integrată a biletelor

1.   Fără a aduce atingere Regulamentului (CE) nr. 1371/2007 și Directivei 2010/40/UE, statele membre pot solicita întreprinderilor feroviare care operează servicii de transport intern de călători să participe la un sistem comun de informații și de emitere integrată a biletelor pentru furnizarea biletelor, a biletelor directe și a rezervărilor, sau pot decide să confere autorităților relevante competența de a institui un astfel de sistem. Dacă este instituit un astfel de sistem, statele membre se asigură că el nu provoacă denaturări ale pieței și nu discriminează între întreprinderile feroviare, precum și că este administrat de o entitate juridică publică sau privată sau de o asociație a tuturor întreprinderilor feroviare care operează servicii de transport de călători.

1.   Fără a aduce atingere Regulamentului (CE) nr. 1371/2007 și Directivei 2010/40/UE, statele membre pot solicită
  a întreprinderilor feroviare care operează servicii de transport intern de călători să participe la un sistem comun de informații și de emitere integrată a biletelor pentru furnizarea biletelor, a biletelor directe și a rezervărilor, sau pot decide să confere autorităților relevante competența de a institui un astfel de sistem. Dacă
  Atunci când este instituit un astfel de sistem, statele membre se asigură că el nu provoacă denaturări ale pieței și nu discriminează între întreprinderile feroviare, precum și că este administrat de o entitate juridică publică sau privată sau de o asociație a tuturor întreprinderilor feroviare care operează servicii de transport de călători.

În cadrul acestei entități juridice sau asociații există un colegiu al reprezentanților autorităților locale și regionale care participă pe deplin la deciziile acesteia.

Expunere de motive

Acest articol reprezintă temeiul juridic al obiectivului regiunilor de armonizare a sistemului de emitere a biletelor pe o piață competitivă. Articolul oferă prilejul de a aborda diverse probleme care au apărut în sistemele de emitere a biletelor în gările administrate de operatorii istorici.

Cerința privind participarea întreprinderilor care prestează servicii naționale la un sistem de informare național ar trebui să fie obligatorie, întrucât dezvoltarea unor servicii conexe reprezintă un factor important al îmbunătățirii atractivității modurilor de transport în comun, mai ales a celor feroviare. Din acest motiv, autoritățile locale vor trebui să participe la instanțele de guvernanță a sistemului.

Amendamentul 29

COM(2013) 29 final

Articolul 59, alineat nou după alineatul (3)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| | Întreprinderile integrate vertical care administrează infrastructuri de mai puțin de 150 km sau care furnizează doar servicii feroviare de proximitate nu fac obiectul dispozițiilor articolelor 7 și 7a-7c, atunci când serviciile respective țin de administrarea auxiliară a unor infrastructuri portuare maritime și interioare, fără a aduce atingere articolului 13 alineatul (3) din prezenta directivă, și transportului de mărfuri așa-numit „short-liner” (operațiuni feroviare de proximitate). |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Întreprinderile integrate vertical care administrează infrastructuri de mai puțin de 150 km sau care furnizează doar servicii feroviare de proximitate nu fac obiectul dispozițiilor articolelor 7 și 7a-7c, atunci când serviciile respective țin de administrarea auxiliară a unor infrastructuri portuare maritime și interioare, fără a aduce atingere articolului 13 alineatul (3) din prezenta directivă, și transportului de mărfuri așa-numit „short-liner” (operațiuni feroviare de proximitate).

Expunere de motive

Prezentul amendament vizează excluderea din domeniul de aplicare al articolelor 7 și 7a-7c a micilor rețele feroviare, precum și a activităților de proximitate care permit satisfacerea necesităților locale și mai puțin dezvoltate. Se reamintește și accesul nediscriminatoriu la instalațiile de servicii.

Amendamentul 30

COM(2013) 29 final

Articolul 59, alineat nou după alineatul (3)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| | Întreprinderile integrate vertical care gestionează proiecte de investiții specifice vizate la articolul 32 alineatul (3) din prezenta directivă care intră în concurență directă cu alte moduri de transport nu fac obiectul articolelor 7 și 7a-7c. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Întreprinderile integrate vertical care gestionează proiecte de investiții specifice vizate la articolul 32 alineatul (3) din prezenta directivă care intră în concurență directă cu alte moduri de transport nu fac obiectul articolelor 7 și 7a-7c.

Expunere de motive

În concordanță cu alte dispoziții ale Directivei 2012/34/UE, prezentul amendament vizează excluderea din domeniul de aplicare al articolelor 7 și 7a-7c a cazurilor particulare de „proiecte de investiții specifice”, a căror rentabilitate nu este asigurată decât pe termen foarte lung.

Amendamentul 31

COM(2013) 27 final

Considerentul 29

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Pentru a asigura îndeplinirea eficace a funcțiilor agenției, statele membre și Comisia trebuie să fie reprezentate în cadrul unui consiliu de administrație investit cu competențele necesare, inclusiv pentru stabilirea bugetului și aprobarea programelor de lucru anuale și multianuale. | Pentru a asigura îndeplinirea eficace a funcțiilor agenției, statele membre și Comisia trebuie să fie reprezentate în cadrul unui consiliu de administrație investit cu competențele necesare, inclusiv pentru stabilirea bugetului și aprobarea programelor de lucru anuale și multianuale; Comitetul Regiunilor și organismele reprezentative ar trebui consultate în legătură cu aceste chestiuni. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Pentru a asigura îndeplinirea eficace a funcțiilor agenției, statele membre și Comisia trebuie să fie reprezentate în cadrul unui consiliu de administrație investit cu competențele necesare, inclusiv pentru stabilirea bugetului și aprobarea programelor de lucru anuale și multianuale.

Pentru a asigura îndeplinirea eficace a funcțiilor agenției, statele membre și Comisia trebuie să fie reprezentate în cadrul unui consiliu de administrație investit cu competențele necesare, inclusiv pentru stabilirea bugetului și aprobarea programelor de lucru anuale și multianuale; Comitetul Regiunilor și organismele reprezentative ar trebui consultate în legătură cu aceste chestiuni.

Expunere de motive

Rețeaua organismelor reprezentative din sectorul feroviar și Comitetul Regiunilor ar trebui consultate în cadrul programului de lucru anual și multianual al AEF, dat fiind că rezultatele și prioritățile de lucru ale AEF îi privesc.

Amendamentul 32

COM(2013) 27 final

Articolul 33 alineatul (5)

| Textul propus de Comisie | Amendament |
| --- | --- |
| Autoritățile naționale responsabile cu emiterea autorizațiilor și certificatelor menționate la alineatul (2) literele (c) și (d) notifică agenției, în termen de o lună, fiecare decizie individuală de emitere, reînnoire, modificare sau revocare a autorizațiilor și certificatelor respective. | Autoritățile naționale responsabile cu emiterea autorizațiilor și certificatelor menționate la alineatul (2) literele (c) și (d) notifică agenției, în termen de o lună, fiecare decizie individuală de emitere, reînnoire, modificare, respingere sau revocare a autorizațiilor și certificatelor respective, aceasta fiind motivată în mod corespunzător. Agenția va ratifica sau revoca fiecare decizie în termen de o lună, întrunindu-se cu părțile interesate. |

Textul propus de Comisie

Amendament

Autoritățile naționale responsabile cu emiterea autorizațiilor și certificatelor menționate la alineatul (2) literele (c) și (d) notifică agenției, în termen de o lună, fiecare decizie individuală de emitere, reînnoire, modificare sau revocare a autorizațiilor și certificatelor respective.

Autoritățile naționale responsabile cu emiterea autorizațiilor și certificatelor menționate la alineatul (2) literele (c) și (d) notifică agenției, în termen de o lună, fiecare decizie individuală de emitere, reînnoire, modificare, respingere sau revocare a autorizațiilor și certificatelor respective, aceasta fiind motivată în mod corespunzător. Agenția va ratifica sau revoca fiecare decizie în termen de o lună, întrunindu-se cu părțile interesate.

Expunere de motive

Trebuie să se evite ca autoritățile naționale să epuizeze căile de atac împotriva deciziilor sale, în prealabil la Curtea de Justiție a Uniunii Europene, motiv pentru care ar trebui implicată Agenția Europeană a Căilor Ferate în ratificarea sau revocarea deciziilor naționale contrarii spiritului Spațiului feroviar unic european.

Amendamentul 33

COM(2013) 27 final

Articolul 48 alineatul (5)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| De asemenea, până la data de 30 noiembrie a fiecărui an, consiliul de administrație adoptă și actualizează programul de lucru strategic multianual. Se ține seama de avizul Comisiei. Parlamentul European și rețelele menționate la articolul 34 sunt consultate cu privire la proiectul de program. Programul de lucru multianual adoptat este prezentat statelor membre, Parlamentului European, Consiliului, Comisiei și rețelelor menționate la articolul 34. | De asemenea, până la data de 30 noiembrie a fiecărui an, consiliul de administrație adoptă și actualizează programul de lucru strategic multianual. Se ține seama de avizul Comisiei. Parlamentul European, Comitetul Regiunilor și rețelele menționate la articolul 34 sunt consultate cu privire la proiectul de program. Programul de lucru multianual adoptat este prezentat statelor membre, Parlamentului European, Consiliului, Comisiei, Comitetului Regiunilor și rețelelor menționate la articolul 34. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

De asemenea, până la data de 30 noiembrie a fiecărui an, consiliul de administrație adoptă și actualizează programul de lucru strategic multianual. Se ține seama de avizul Comisiei. Parlamentul European și rețelele menționate la articolul 34 sunt consultate cu privire la proiectul de program. Programul de lucru multianual adoptat este prezentat statelor membre, Parlamentului European, Consiliului, Comisiei și rețelelor menționate la articolul 34.

De asemenea, până la data de 30 noiembrie a fiecărui an, consiliul de administrație adoptă și actualizează programul de lucru strategic multianual. Se ține seama de avizul Comisiei. Parlamentul European, Comitetul Regiunilor și rețelele menționate la articolul 34 sunt consultate cu privire la proiectul de program. Programul de lucru multianual adoptat este prezentat statelor membre, Parlamentului European, Consiliului, Comisiei, Comitetului Regiunilor și rețelelor menționate la articolul 34.

Expunere de motive

Comitetul Regiunilor ar trebui să fie și el consultat în cadrul programului de lucru multianual al AEF, dat fiind că autoritățile locale și regionale participă la finanțarea materialului rulant și sunt direct interesate de îmbunătățirea interoperabilității și siguranței.

Amendamentul 34

COM(2013) 27 final

Articolul 54 alineatul (1)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| În fața comisiei de apel poate fi introdus un recurs împotriva deciziilor luate de agenție în temeiul articolelor 12, 16, 17 și 18. | În fața comisiei de apel poate fi introdus un recurs împotriva deciziilor luate de agenție în temeiul articolelor 12, 16, 17 și 18 sau în cazul în care aceasta nu reacționează în termenele stabilite. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

În fața comisiei de apel poate fi introdus un recurs împotriva deciziilor luate de agenție în temeiul articolelor 12, 16, 17 și 18.

În fața comisiei de apel poate fi introdus un recurs împotriva deciziilor luate de agenție în temeiul articolelor 12, 16, 17 și 18 sau în cazul în care aceasta nu reacționează în termenele stabilite.

Expunere de motive

Trebuie să fie posibile recursurile în cazul în care agenția nu acționează sau nu decide în termenele stabilite.

Amendamentul 35

COM(2013) 27 final

Articolul 56 alineatul (1)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| La examinarea recursului, comisia de apel acționează cu promptitudine. Comisia de apel invită părțile la procedura de recurs, ori de câte ori este necesar, să prezinte, în termenele stabilite, observații cu privire la notificările făcute de comisia de apel sau la comunicările altor părți la procedura de recurs. Părțile la procedura de recurs au dreptul de a face susțineri verbale. | La examinarea recursului, comisia de apel acționează cu promptitudine. Comisia de apel invită părțile la procedura de recurs, ori de câte ori este necesar, să prezinte, în termenele stabilite, observații cu privire la notificările făcute de comisia de apel sau la comunicările altor părți la procedura de recurs. Părțile la procedura de recurs au dreptul de a face susțineri verbale. |
| | Camera de recurs va examina toate plângerile și, după caz, va solicita informații relevante și va iniția consultări cu părțile interesate în termen de o lună de la primirea plângerii. Ea are obligația de a se pronunța în legătură cu orice plângere, va adopta măsurile necesare pentru remedierea situației și va informa părțile interesate asupra deciziei sale întemeiate într-un termen rezonabil stabilit în prealabil și, în orice caz, într-o perioadă de maximum două luni de la primirea tuturor informațiilor relevante. În cazul în care agenția nu reacționează în termenele prevăzute, camera de recurs poate pronunța o somație care, dacă este necesar, poate fi însoțită de sancțiuni financiare. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

La examinarea recursului, comisia de apel acționează cu promptitudine. Comisia de apel invită părțile la procedura de recurs, ori de câte ori este necesar, să prezinte, în termenele stabilite, observații cu privire la notificările făcute de comisia de apel sau la comunicările altor părți la procedura de recurs. Părțile la procedura de recurs au dreptul de a face susțineri verbale.

La examinarea recursului, comisia de apel acționează cu promptitudine. Comisia de apel invită părțile la procedura de recurs, ori de câte ori este necesar, să prezinte, în termenele stabilite, observații cu privire la notificările făcute de comisia de apel sau la comunicările altor părți la procedura de recurs. Părțile la procedura de recurs au dreptul de a face susțineri verbale.

Camera de recurs va examina toate plângerile și, după caz, va solicita informații relevante și va iniția consultări cu părțile interesate în termen de o lună de la primirea plângerii. Ea are obligația de a se pronunța în legătură cu orice plângere, va adopta măsurile necesare pentru remedierea situației și va informa părțile interesate asupra deciziei sale întemeiate într-un termen rezonabil stabilit în prealabil și, în orice caz, într-o perioadă de maximum două luni de la primirea tuturor informațiilor relevante. În cazul în care agenția nu reacționează în termenele prevăzute, camera de recurs poate pronunța o somație care, dacă este necesar, poate fi însoțită de sancțiuni financiare.

Expunere de motive

Este important să se precizeze procedurile și termenele aplicate de camera de recurs pentru examinarea plângerilor care-i sunt adresate (de exemplu, momentul în care sesizarea este considerată ca fiind primită ar trebui să stea la baza calculării termenului, după inițierea procedurii).

Ar trebui să se confere puteri specifice camerei de recurs pentru a fi în măsură să-și aplice deciziile, cum ar fi somații sau penalizări financiare (penalități cu titlu cominatoriu), mai ales în cazul în care nu se acționează în termenele prevăzute.

Amendamentul 36

COM(2013) 27 final

Articol nou după articolul 77

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| | 1.   Agenția ia decizii în conformitate cu articolele 12, 16, 17 și 18 de la [2 ani de la intrarea în vigoare a prezentului regulament]. Până la această dată, statele membre continuă să pună în aplicare dispozițiile legislative și reglementare aplicabile.


  2.   Pe o perioadă de tranziție suplimentară de 42 de luni de la data menționată la alineatul (1), statele membre continuă să emită certificate și autorizații prin derogare de la dispozițiile articolelor 12, 16, 17 și 18, în condițiile precizate de Comisie în normele adoptate pentru punerea lor în aplicare, în conformitate cu articolul 75. Înainte de a face publice deciziile, agenția trebuie să analizeze dacă:







  — | aceasta ar reduce nivelul siguranței feroviare și/sau |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

1.   Agenția ia decizii în conformitate cu articolele 12, 16, 17 și 18 de la [2 ani de la intrarea în vigoare a prezentului regulament]. Până la această dată, statele membre continuă să pună în aplicare dispozițiile legislative și reglementare aplicabile.

2.   Pe o perioadă de tranziție suplimentară de 42 de luni de la data menționată la alineatul (1), statele membre continuă să emită certificate și autorizații prin derogare de la dispozițiile articolelor 12, 16, 17 și 18, în condițiile precizate de Comisie în normele adoptate pentru punerea lor în aplicare, în conformitate cu articolul 75. Înainte de a face publice deciziile, agenția trebuie să analizeze dacă:

—

aceasta ar reduce nivelul siguranței feroviare și/sau

| — | aceasta ar reprezenta o discriminare arbitrară sau o restrângere excesivă a unui serviciu de transport feroviar. |
| --- | --- |

—

aceasta ar reprezenta o discriminare arbitrară sau o restrângere excesivă a unui serviciu de transport feroviar.

Agenția poate solicita autorităților naționale din domeniul siguranței vizate să modifice decizia, să suspende punerea sa în aplicare sau să o revoce. În cazul în care agenția națională în domeniul siguranței refuză să acționeze, Agenția poate prezenta chestiunea Comisiei și comitetului menționat la articolul 75.

Expunere de motive

După modelul fazei de tranziție prin care a trecut EASA în ce privește responsabilitatea pentru omologarea avioanelor, ar trebui prevăzut un mecanism pentru AEF, pentru a i se permite să angajeze progresiv personal suplimentar și să-l formeze în vederea noilor sarcini.

Amendamentul 37

COM(2013) 30 final

Anexa I articolul 4 alineatul (2)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| | 3.   
  Controlul costurilor



  Analiza cost-beneficiu a măsurilor propuse va lua în considerare, printre altele, următoarele elemente:







  — | costul măsurii propuse; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

3.   
  Controlul costurilor

Analiza cost-beneficiu a măsurilor propuse va lua în considerare, printre altele, următoarele elemente:

—

costul măsurii propuse;

| — | beneficiile pentru interoperabilitate ale extinderii domeniului de aplicare la anumite subcategorii de rețele și vehicule; |
| --- | --- |

—

beneficiile pentru interoperabilitate ale extinderii domeniului de aplicare la anumite subcategorii de rețele și vehicule;

| — | reducerea costurilor de capital și a taxelor datorate economiilor de scară și unei mai bune utilizări a vehiculelor; |
| --- | --- |

—

reducerea costurilor de capital și a taxelor datorate economiilor de scară și unei mai bune utilizări a vehiculelor;

| — | reducerea costurilor investițiilor și a celor de întreținere/operare datorită competiției sporite dintre producători și societățile de întreținere; |
| --- | --- |

—

reducerea costurilor investițiilor și a celor de întreținere/operare datorită competiției sporite dintre producători și societățile de întreținere;

| — | avantaje asupra mediului, datorită îmbunătățirilor tehnice ale sistemului feroviar; |
| --- | --- |

—

avantaje asupra mediului, datorită îmbunătățirilor tehnice ale sistemului feroviar;

| — | o funcționare mai sigură. |
| --- | --- |

—

o funcționare mai sigură.

De asemenea, această evaluare va indica impactul probabil pentru toți operatorii și agenții economici implicați, printre care și autoritățile locale și regionale.

Expunere de motive

Ar trebui reintrodus acest fragment din directiva actuală (anexa I, 4.2) astfel încât să se realizeze o evaluare a costurilor și a beneficiilor estimate ale tuturor soluțiilor tehnice propuse, pentru fiecare dintre specificațiile tehnice de interoperabilitate, în vederea punerii în aplicare a soluțiilor celor mai adecvate, mai ales în beneficiul autorităților locale și regionale.

Bruxelles, 8 octombrie 2013

Președintele Comitetului Regiunilor

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

| 5.12.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 356/116 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 356/116

---

Aviz — Orientări pentru rețelele de telecomunicații transeuropene

2013/C 356/17

COMITETUL REGIUNILOR

| — | ia notă de propunerea modificată de regulament a Comisiei Europene privind o serie de orientări pentru rețelele de telecomunicații transeuropene și subliniază prioritățile stabilite în acest document – rețele de mare viteză, prestarea transfrontalieră de servicii publice, accesul la informații reutilizabile din sectorul public și la servicii multilingve, precum și la infrastructuri mai sigure de servicii internet – acestea sunt toate domenii în care orașele și regiunile sunt în același timp actori, furnizori și beneficiari; |
| --- | --- |

—

ia notă de propunerea modificată de regulament a Comisiei Europene privind o serie de orientări pentru rețelele de telecomunicații transeuropene și subliniază prioritățile stabilite în acest document – rețele de mare viteză, prestarea transfrontalieră de servicii publice, accesul la informații reutilizabile din sectorul public și la servicii multilingve, precum și la infrastructuri mai sigure de servicii internet – acestea sunt toate domenii în care orașele și regiunile sunt în același timp actori, furnizori și beneficiari;

| — | subliniază rolul-cheie al rețelelor de telecomunicații transeuropene, atât în scopuri comerciale, cât și necomerciale, și importanța investițiilor în cercetare, în vederea sprijinirii activităților specifice, precum și a dezvoltării aplicațiilor viitoare pentru a spori valoarea sectorului telecomunicațiilor; |
| --- | --- |

—

subliniază rolul-cheie al rețelelor de telecomunicații transeuropene, atât în scopuri comerciale, cât și necomerciale, și importanța investițiilor în cercetare, în vederea sprijinirii activităților specifice, precum și a dezvoltării aplicațiilor viitoare pentru a spori valoarea sectorului telecomunicațiilor;

| — | propune exploatarea a întregului potențial european de dezvoltare a serviciilor TIC în sectoarele public și privat și utilizarea TIC pentru îmbunătățirea serviciilor furnizate de autoritățile locale și regionale în domenii cum ar fi sănătatea, educația, achizițiile publice, securitatea și serviciile sociale, dar și pentru alte acțiuni care să ajute autoritățile în procesul luării de decizii; |
| --- | --- |

—

propune exploatarea a întregului potențial european de dezvoltare a serviciilor TIC în sectoarele public și privat și utilizarea TIC pentru îmbunătățirea serviciilor furnizate de autoritățile locale și regionale în domenii cum ar fi sănătatea, educația, achizițiile publice, securitatea și serviciile sociale, dar și pentru alte acțiuni care să ajute autoritățile în procesul luării de decizii;

| — | subliniază importanța stimulării investițiilor atât publice, cât și private într-un parteneriat cu avantaje reciproce pentru zonele rurale și cu populație redusă, ca și pentru zonele urbane care se confruntă cu probleme sociale și economice și atrage astfel atenția asupra coordonării accesului la banda largă din administrația guvernamentală, din sectorul siguranței publice, din școli și din instituțiile de îngrijire a sănătății. |
| --- | --- |

—

subliniază importanța stimulării investițiilor atât publice, cât și private într-un parteneriat cu avantaje reciproce pentru zonele rurale și cu populație redusă, ca și pentru zonele urbane care se confruntă cu probleme sociale și economice și atrage astfel atenția asupra coordonării accesului la banda largă din administrația guvernamentală, din sectorul siguranței publice, din școli și din instituțiile de îngrijire a sănătății.

| Raportor | dl Alin-Adrian NICA (RO-ALDE), primarul comunei Dudeștii Noi |
| --- | --- |
| Document de referință | Propunerea modificată de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind o serie de orientări pentru rețelele de telecomunicații transeuropene și de abrogare a Deciziei nr. 1336/97/CE,
  COM(2013) 329 final |

Raportor

dl Alin-Adrian NICA (RO-ALDE), primarul comunei Dudeștii Noi

Document de referință

Propunerea modificată de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind o serie de orientări pentru rețelele de telecomunicații transeuropene și de abrogare a Deciziei nr. 1336/97/CE,

COM(2013) 329 final

I.   PUNCTELE DE VEDERE ALE COMITETULUI REGIUNILOR

COMITETUL REGIUNILOR

| 1. | ia notă de propunerea modificată de regulament a Comisiei Europene privind o serie de orientări pentru rețelele de telecomunicații transeuropene și subliniază prioritățile stabilite în acest document – rețele de mare viteză, prestarea transfrontalieră de servicii publice, accesul la informații reutilizabile din sectorul public și la servicii multilingve, precum și la infrastructuri mai sigure de servicii internet – acestea sunt toate domenii în care orașele și regiunile sunt în același timp actori, furnizori și beneficiari; |
| --- | --- |

1.

ia notă de propunerea modificată de regulament a Comisiei Europene privind o serie de orientări pentru rețelele de telecomunicații transeuropene și subliniază prioritățile stabilite în acest document – rețele de mare viteză, prestarea transfrontalieră de servicii publice, accesul la informații reutilizabile din sectorul public și la servicii multilingve, precum și la infrastructuri mai sigure de servicii internet – acestea sunt toate domenii în care orașele și regiunile sunt în același timp actori, furnizori și beneficiari;

| 2. | recunoaște importanța revizuirii atente a reglementărilor europene în domeniu, astfel cum a solicitat Parlamentul European și adaptarea acestora la nevoile curente; |
| --- | --- |

2.

recunoaște importanța revizuirii atente a reglementărilor europene în domeniu, astfel cum a solicitat Parlamentul European și adaptarea acestora la nevoile curente;

| 3. | observă cu îngrijorare reducerea substanțială de la 9,2 miliarde EUR la 1 miliard EUR a bugetului pentru segmentul de telecomunicații al Mecanismului Conectarea Europei (MCE) și subliniază că neglijarea rețelelor de telecomunicații poate provoca probleme serioase în ceea ce privește punerea în aplicare și dezvoltarea viitoarelor servicii digitale și a economiei digitale; în acest sens, CoR regretă desființarea, din motive bugetare, a două servicii: „Conexiuni transeuropene la rețele magistrale de mare viteză pentru administrațiile publice” și „Soluții în domeniul tehnologiei informației și comunicațiilor pentru rețele energetice inteligente și pentru furnizarea de servicii energetice inteligente”, care nu mai sunt considerate de interes comun; |
| --- | --- |

3.

observă cu îngrijorare reducerea substanțială de la 9,2 miliarde EUR la 1 miliard EUR a bugetului pentru segmentul de telecomunicații al Mecanismului Conectarea Europei (MCE) și subliniază că neglijarea rețelelor de telecomunicații poate provoca probleme serioase în ceea ce privește punerea în aplicare și dezvoltarea viitoarelor servicii digitale și a economiei digitale; în acest sens, CoR regretă desființarea, din motive bugetare, a două servicii: „Conexiuni transeuropene la rețele magistrale de mare viteză pentru administrațiile publice” și „Soluții în domeniul tehnologiei informației și comunicațiilor pentru rețele energetice inteligente și pentru furnizarea de servicii energetice inteligente”, care nu mai sunt considerate de interes comun;

| 4. | subliniază rolul-cheie al rețelelor de telecomunicații transeuropene, atât în scopuri comerciale, cât și necomerciale, și importanța investițiilor în cercetare, în vederea sprijinirii activităților specifice, precum și a dezvoltării aplicațiilor viitoare pentru a spori valoarea sectorului telecomunicațiilor; |
| --- | --- |

4.

subliniază rolul-cheie al rețelelor de telecomunicații transeuropene, atât în scopuri comerciale, cât și necomerciale, și importanța investițiilor în cercetare, în vederea sprijinirii activităților specifice, precum și a dezvoltării aplicațiilor viitoare pentru a spori valoarea sectorului telecomunicațiilor;

| 5. | observă că aceste tehnologii au potențialul de a deveni bunuri de preț pentru cetățeni, întreprinderi și administrații, putând contribui la îmbunătățirea produselor și a calității serviciilor publice; |
| --- | --- |

5.

observă că aceste tehnologii au potențialul de a deveni bunuri de preț pentru cetățeni, întreprinderi și administrații, putând contribui la îmbunătățirea produselor și a calității serviciilor publice;

| 6. | reafirmă importanța investițiilor în cercetarea TIC, pentru a asigura creșterea economică și înființarea de noi întreprinderi, și consideră că utilizarea TIC în inovare poate fi răspunsul la provocări economico-sociale majore; |
| --- | --- |

6.

reafirmă importanța investițiilor în cercetarea TIC, pentru a asigura creșterea economică și înființarea de noi întreprinderi, și consideră că utilizarea TIC în inovare poate fi răspunsul la provocări economico-sociale majore;

| 7. | reamintește că TIC, care stau la baza unei societăți informaționale deschise tuturor, ar trebui să răspundă necesităților tuturor membrilor societății, inclusiv ale celor expuși riscului de excluziune socială; |
| --- | --- |

7.

reamintește că TIC, care stau la baza unei societăți informaționale deschise tuturor, ar trebui să răspundă necesităților tuturor membrilor societății, inclusiv ale celor expuși riscului de excluziune socială;

| 8. | consideră că autoritățile locale și regionale nu ar trebui privite exclusiv ca utilizatori ai serviciilor electronice paneuropene, ci și ca importanți prestatori de astfel de servicii; |
| --- | --- |

8.

consideră că autoritățile locale și regionale nu ar trebui privite exclusiv ca utilizatori ai serviciilor electronice paneuropene, ci și ca importanți prestatori de astfel de servicii;

| 9. | solicită încurajarea investițiilor private precum și a investițiilor din surse publice altele decât MCE, inclusiv o contribuție mai extinsă a actorilor economici și instituționali cum ar fi Banca Europeană de Investiții (BEI); |
| --- | --- |

9.

solicită încurajarea investițiilor private precum și a investițiilor din surse publice altele decât MCE, inclusiv o contribuție mai extinsă a actorilor economici și instituționali cum ar fi Banca Europeană de Investiții (BEI);

| 10. | reafirmă importanța sinergiilor dintre Orizont 2020, fondurile structurale (FS) și politicile naționale în ceea ce privește obiectivele mai ample ale UE, acelea de competitivitate și coeziune; |
| --- | --- |

10.

reafirmă importanța sinergiilor dintre Orizont 2020, fondurile structurale (FS) și politicile naționale în ceea ce privește obiectivele mai ample ale UE, acelea de competitivitate și coeziune;

| 11. | subliniază rolul esențial al autorităților locale și regionale (ALR) în promovarea unui dialog în cunoștință de cauză cu publicul larg și în abordarea preocupărilor publice la un nivel apropiat de cetățeni, precum și în facilitarea cooperării dintre utilizatori și producătorii de inovații TIC la diferite niveluri guvernamentale și administrative; |
| --- | --- |

11.

subliniază rolul esențial al autorităților locale și regionale (ALR) în promovarea unui dialog în cunoștință de cauză cu publicul larg și în abordarea preocupărilor publice la un nivel apropiat de cetățeni, precum și în facilitarea cooperării dintre utilizatori și producătorii de inovații TIC la diferite niveluri guvernamentale și administrative;

| 12. | observă că schimbul de bune practici între regiuni și între autoritățile locale nu este numai util, ci ar trebui să reprezinte o parte esențială a propunerii; |
| --- | --- |

12.

observă că schimbul de bune practici între regiuni și între autoritățile locale nu este numai util, ci ar trebui să reprezinte o parte esențială a propunerii;

II.   RECOMANDĂRILE COMITETULUI REGIUNILOR

| 13. | încurajează autoritățile locale și regionale să participe la o cooperare extinsă pentru îmbunătățirea interoperabilității administrațiilor publice și a eficienței prestării de servicii publice; |
| --- | --- |

13.

încurajează autoritățile locale și regionale să participe la o cooperare extinsă pentru îmbunătățirea interoperabilității administrațiilor publice și a eficienței prestării de servicii publice;

| 14. | subliniază rolul esențial al ALR în facilitarea dezvoltării de servicii transfrontaliere, atât în plan fizic, cât și digital; insistă, prin urmare, asupra necesității implicării depline a acestor autorități în guvernanța programului; |
| --- | --- |

14.

subliniază rolul esențial al ALR în facilitarea dezvoltării de servicii transfrontaliere, atât în plan fizic, cât și digital; insistă, prin urmare, asupra necesității implicării depline a acestor autorități în guvernanța programului;

| 15. | recunoaște faptul că, în afară de necesitatea de a se acorda o atenție constantă competitivității fiecărui sector în parte, este important să se observe că prosperitatea viitoare a Europei va depinde din ce în ce mai mult de activitățile intersectoriale (1); |
| --- | --- |

15.

recunoaște faptul că, în afară de necesitatea de a se acorda o atenție constantă competitivității fiecărui sector în parte, este important să se observe că prosperitatea viitoare a Europei va depinde din ce în ce mai mult de activitățile intersectoriale (1);

II.1   
  Banda largă

| 16. | reafirmă că autoritățile locale și regionale au un rol-cheie în garantarea unui acces echitabil și la un preț rezonabil la banda largă în zonele în care, de exemplu, mecanismele de piață sunt insuficiente, în desfășurarea de proiecte menite să recupereze decalajele de e-accesibilitate și în conceperea de noi abordări, care să permită serviciilor publice online să se concentreze pe utilizator (2); |
| --- | --- |

16.

reafirmă că autoritățile locale și regionale au un rol-cheie în garantarea unui acces echitabil și la un preț rezonabil la banda largă în zonele în care, de exemplu, mecanismele de piață sunt insuficiente, în desfășurarea de proiecte menite să recupereze decalajele de e-accesibilitate și în conceperea de noi abordări, care să permită serviciilor publice online să se concentreze pe utilizator (2);

| 17. | propune exploatarea a întregului potențial european de dezvoltare a serviciilor TIC în sectoarele public și privat și utilizarea TIC pentru îmbunătățirea serviciilor furnizate de autoritățile locale și regionale în domenii cum ar fi sănătatea, educația, achizițiile publice, securitatea și serviciile sociale, dar și pentru alte acțiuni care să ajute autoritățile în procesul luării de decizii; |
| --- | --- |

17.

propune exploatarea a întregului potențial european de dezvoltare a serviciilor TIC în sectoarele public și privat și utilizarea TIC pentru îmbunătățirea serviciilor furnizate de autoritățile locale și regionale în domenii cum ar fi sănătatea, educația, achizițiile publice, securitatea și serviciile sociale, dar și pentru alte acțiuni care să ajute autoritățile în procesul luării de decizii;

| 18. | reamintește că parteneriatele public-privat sprijinite de UE în rândurile autorităților locale și regionale și IMM-urile care dezvoltă TIC în domeniul serviciilor publice TIC pot constitui o bază ideală pentru edificarea unui fundament de competențe și cunoștințe la nivel local în întreaga UE (3); |
| --- | --- |

18.

reamintește că parteneriatele public-privat sprijinite de UE în rândurile autorităților locale și regionale și IMM-urile care dezvoltă TIC în domeniul serviciilor publice TIC pot constitui o bază ideală pentru edificarea unui fundament de competențe și cunoștințe la nivel local în întreaga UE (3);

| 19. | subliniază că, deși, din punctul de vedere al investitorilor ar putea fi considerate un risc, rețelele ultrarapide în bandă largă reprezintă opțiunea cea mai adecvată din punctul de vedere al investițiilor, deoarece internetul de mare viteză permite un acces mai bun la serviciile digitale și propune ca aceste acțiuni să fie însoțite de planuri care să stimuleze și să faciliteze contractarea de către cetățeni a acestor servicii, aliniindu-se astfel la obiectivele stabilite în Agenda digitală europeană; |
| --- | --- |

19.

subliniază că, deși, din punctul de vedere al investitorilor ar putea fi considerate un risc, rețelele ultrarapide în bandă largă reprezintă opțiunea cea mai adecvată din punctul de vedere al investițiilor, deoarece internetul de mare viteză permite un acces mai bun la serviciile digitale și propune ca aceste acțiuni să fie însoțite de planuri care să stimuleze și să faciliteze contractarea de către cetățeni a acestor servicii, aliniindu-se astfel la obiectivele stabilite în Agenda digitală europeană;

| 20. | reamintește că finanțarea și alte măsuri de sprijin să favorizeze introducerea accesului deschis la rețelele de bandă largă, care să se bazeze pe o arhitectură de rețea orizontală și evidențiază necesitatea unui model economic care separă accesul fizic la rețea de prestarea serviciului, cu rețele modernă cu fibră optică deschise concurenței; în practică, acest lucru presupune promovarea activă a modelelor de afaceri cu acces deschis pentru așa numita fibră optică obscură – un fel de infrastructură pasivă; |
| --- | --- |

20.

reamintește că finanțarea și alte măsuri de sprijin să favorizeze introducerea accesului deschis la rețelele de bandă largă, care să se bazeze pe o arhitectură de rețea orizontală și evidențiază necesitatea unui model economic care separă accesul fizic la rețea de prestarea serviciului, cu rețele modernă cu fibră optică deschise concurenței; în practică, acest lucru presupune promovarea activă a modelelor de afaceri cu acces deschis pentru așa numita fibră optică obscură – un fel de infrastructură pasivă;

| 21. | subliniază importanța stimulării investițiilor atât publice, cât și private într-un parteneriat cu avantaje reciproce pentru zonele rurale și cu populație redusă, ca și pentru zonele urbane care se confruntă cu probleme sociale și economice și atrage astfel atenția asupra coordonării accesului la banda largă din administrația guvernamentală, din sectorul siguranței publice, din școli și din instituțiile de îngrijire a sănătății (4); |
| --- | --- |

21.

subliniază importanța stimulării investițiilor atât publice, cât și private într-un parteneriat cu avantaje reciproce pentru zonele rurale și cu populație redusă, ca și pentru zonele urbane care se confruntă cu probleme sociale și economice și atrage astfel atenția asupra coordonării accesului la banda largă din administrația guvernamentală, din sectorul siguranței publice, din școli și din instituțiile de îngrijire a sănătății (4);

II.2   
  Guvernarea electronică și interoperabilitatea

| 22. | solicită să se acorde mai multă importanță sensibilizării la nivel local și regional cu privire la importanța interoperabilității infrastructurilor de servicii digitale, pentru concretizarea proiectelor de interes comun la nivel intern și transfrontalier; în plus, insistă asupra necesității stimulării modernizării infrastructurii, în vederea asigurării dezvoltării și implementării rețelelor de telecomunicații transeuropene; |
| --- | --- |

22.

solicită să se acorde mai multă importanță sensibilizării la nivel local și regional cu privire la importanța interoperabilității infrastructurilor de servicii digitale, pentru concretizarea proiectelor de interes comun la nivel intern și transfrontalier; în plus, insistă asupra necesității stimulării modernizării infrastructurii, în vederea asigurării dezvoltării și implementării rețelelor de telecomunicații transeuropene;

| 23. | recunoaște necesitatea elaborării unui cadru la nivel european care să garanteze funcționarea mai eficientă a infrastructurilor de cercetare și eliminarea obstacolelor din calea cercetării internaționale; |
| --- | --- |

23.

recunoaște necesitatea elaborării unui cadru la nivel european care să garanteze funcționarea mai eficientă a infrastructurilor de cercetare și eliminarea obstacolelor din calea cercetării internaționale;

| 24. | consideră că o infrastructură eficientă a societății informaționale trebuie garantată tuturor membrilor societății, oriunde trăiesc aceștia și recunoaște că legăturile de comunicație rapide și fiabile sub aspect operațional, completate de servicii mobile wireless eficiente, îndeplinesc un rol esențial în promovarea competitivității regionale (5); |
| --- | --- |

24.

consideră că o infrastructură eficientă a societății informaționale trebuie garantată tuturor membrilor societății, oriunde trăiesc aceștia și recunoaște că legăturile de comunicație rapide și fiabile sub aspect operațional, completate de servicii mobile wireless eficiente, îndeplinesc un rol esențial în promovarea competitivității regionale (5);

| 25. | încurajează dezvoltarea serviciilor transfrontaliere furnizate de autoritățile publice, prin acoperirea aspectelor legate de interoperabilitate și identificarea electronică (e-identificarea) a cetățenilor, de semnătura electronică și serviciile electronice privitoare la documente, precum și de alte elemente constitutive ale e-guvernanței; |
| --- | --- |

25.

încurajează dezvoltarea serviciilor transfrontaliere furnizate de autoritățile publice, prin acoperirea aspectelor legate de interoperabilitate și identificarea electronică (e-identificarea) a cetățenilor, de semnătura electronică și serviciile electronice privitoare la documente, precum și de alte elemente constitutive ale e-guvernanței;

II.3   
  Accesul la resursele genetice

| 26. | reafirmă rolul pieței unice digitale ca piatră de temelie a Agendei digitale europene, care va permite crearea unei piețe paneuropene în creștere, dinamice și de succes pentru asigurarea accesului la servicii electronice (6); |
| --- | --- |

26.

reafirmă rolul pieței unice digitale ca piatră de temelie a Agendei digitale europene, care va permite crearea unei piețe paneuropene în creștere, dinamice și de succes pentru asigurarea accesului la servicii electronice (6);

| 27. | subliniază că este necesar un efort coordonat în domeniul digitalizării și observă că accesibilitatea online a conținutului cultural va da posibilitatea cetățenilor din întreaga Europă să îl utilizeze în scopuri profesionale, de agrement sau de studiu; |
| --- | --- |

27.

subliniază că este necesar un efort coordonat în domeniul digitalizării și observă că accesibilitatea online a conținutului cultural va da posibilitatea cetățenilor din întreaga Europă să îl utilizeze în scopuri profesionale, de agrement sau de studiu;

| 28. | încurajează crearea și distribuirea legală de conținut digital și de servicii online, precum și facilitarea accesului sigur și flexibil al consumatorilor la conținutul digital și piețele de servicii; |
| --- | --- |

28.

încurajează crearea și distribuirea legală de conținut digital și de servicii online, precum și facilitarea accesului sigur și flexibil al consumatorilor la conținutul digital și piețele de servicii;

| 29. | salută faptul că resursele digitale ale patrimoniului european sunt eligibile automat pentru finanțare în cadrul programului; constată, în acest sens, impactul accesibilității online a conținutului cultural asupra cetățenilor din întreaga Europă și subliniază că acest proces contribuie la o bună individualizare pe internet a patrimoniului divers și multilingv; prin urmare, salută sprijinul continuu acordat portalului actual Europeana, care constituie biblioteca, muzeul și arhiva digitală a Europei; |
| --- | --- |

29.

salută faptul că resursele digitale ale patrimoniului european sunt eligibile automat pentru finanțare în cadrul programului; constată, în acest sens, impactul accesibilității online a conținutului cultural asupra cetățenilor din întreaga Europă și subliniază că acest proces contribuie la o bună individualizare pe internet a patrimoniului divers și multilingv; prin urmare, salută sprijinul continuu acordat portalului actual Europeana, care constituie biblioteca, muzeul și arhiva digitală a Europei;

| 30. | consideră că materialul digitalizat poate fi reutilizat – atât în scopuri comerciale, cât și necomerciale – pentru utilizări cum ar fi dezvoltarea conținutului educațional și de învățare, a documentarelor, a aplicațiilor pentru turism, a jocurilor, a animațiilor și instrumentelor de proiectare, cu condiția ca acest lucru să se efectueze cu respectarea deplină a drepturilor de autor și a drepturilor conexe; |
| --- | --- |

30.

consideră că materialul digitalizat poate fi reutilizat – atât în scopuri comerciale, cât și necomerciale – pentru utilizări cum ar fi dezvoltarea conținutului educațional și de învățare, a documentarelor, a aplicațiilor pentru turism, a jocurilor, a animațiilor și instrumentelor de proiectare, cu condiția ca acest lucru să se efectueze cu respectarea deplină a drepturilor de autor și a drepturilor conexe;

| 31. | reamintește faptul că este esențial ca instituțiile publice de la nivel regional și local să dispună de capacități interne adecvate și resurse financiare sustenabile pentru digitalizare, pentru a beneficia de reduceri considerabile ale costurilor; |
| --- | --- |

31.

reamintește faptul că este esențial ca instituțiile publice de la nivel regional și local să dispună de capacități interne adecvate și resurse financiare sustenabile pentru digitalizare, pentru a beneficia de reduceri considerabile ale costurilor;

II.4   
  Accesul la informațiile reutilizabile din sectorul public

| 32. | consideră că este necesar să se facă deosebirea între accesul reglementat de statele membre la informațiile cu caracter public și reutilizarea acestora, în conformitate deplină cu normele privind protecția datelor, în vederea creșterii beneficiilor producătorului de informații, care se poate afla în situația de a nu-și acoperi în totalitate cheltuielile legate de generarea informațiilor respective, precum și a elimina riscul de a dezamăgi consumatorii asigurându-le doar un acces limitat la informațiile cu caracter public (7); |
| --- | --- |

32.

consideră că este necesar să se facă deosebirea între accesul reglementat de statele membre la informațiile cu caracter public și reutilizarea acestora, în conformitate deplină cu normele privind protecția datelor, în vederea creșterii beneficiilor producătorului de informații, care se poate afla în situația de a nu-și acoperi în totalitate cheltuielile legate de generarea informațiilor respective, precum și a elimina riscul de a dezamăgi consumatorii asigurându-le doar un acces limitat la informațiile cu caracter public (7);

| 33. | reafirmă importanța și necesitatea normelor și practicilor comune care reglementează -reutilizarea și exploatarea informațiilor din sectorul public, pentru a se asigura aplicarea acelorași condiții de bază tuturor actorilor de pe piața europeană a informațiilor, o mai mare transparență a condițiilor de reutilizare a acestor informații, precum și eliminarea denaturărilor de pe piața internă, după cum prevede Directiva 2013/37/UE (8); |
| --- | --- |

33.

reafirmă importanța și necesitatea normelor și practicilor comune care reglementează -reutilizarea și exploatarea informațiilor din sectorul public, pentru a se asigura aplicarea acelorași condiții de bază tuturor actorilor de pe piața europeană a informațiilor, o mai mare transparență a condițiilor de reutilizare a acestor informații, precum și eliminarea denaturărilor de pe piața internă, după cum prevede Directiva 2013/37/UE (8);

| 34. | observă că accesul direct la datele reutilizabile din sectorul public stimulează creșterea economică și creează noi oportunități de afaceri, inclusiv pentru întreprinderile mici, indiferent de locul în care se situează acestea și menționează că trebuie susținute în special IMM-urile în participarea lor la reutilizare și trebuie asigurată refinanțarea necesară pentru producerea, stocarea și actualizarea documentelor din sectorul public (9); |
| --- | --- |

34.

observă că accesul direct la datele reutilizabile din sectorul public stimulează creșterea economică și creează noi oportunități de afaceri, inclusiv pentru întreprinderile mici, indiferent de locul în care se situează acestea și menționează că trebuie susținute în special IMM-urile în participarea lor la reutilizare și trebuie asigurată refinanțarea necesară pentru producerea, stocarea și actualizarea documentelor din sectorul public (9);

| 35. | subliniază că întregul potențial al reutilizării ISP poate fi atins prin implicarea într-o mai mare măsură a autorităților locale și regionale, care ar putea contribui în mod semnificativ la promovarea reutilizării ISP, în vederea creșterii competitivității și creării de locuri de muncă (10); |
| --- | --- |

35.

subliniază că întregul potențial al reutilizării ISP poate fi atins prin implicarea într-o mai mare măsură a autorităților locale și regionale, care ar putea contribui în mod semnificativ la promovarea reutilizării ISP, în vederea creșterii competitivității și creării de locuri de muncă (10);

II.5   
  Siguranță și securitate

| 36. | îndeamnă ca la dezvoltarea în continuare a infrastructurilor și serviciilor în cadrul Agendei digitale pentru Europa să se respecte toate cerințele de securitate de la fiecare nivel, pentru a garanta niveluri optime de confidențialitate și de protecție a datelor cu caracter personal și a preveni orice urmărire neautorizată a oricărui tip de informații personale și crearea de profiluri, inclusiv în ceea ce privește preferințele în materie de cumpărături, starea de sănătate, fișele medicale etc. (11); |
| --- | --- |

36.

îndeamnă ca la dezvoltarea în continuare a infrastructurilor și serviciilor în cadrul Agendei digitale pentru Europa să se respecte toate cerințele de securitate de la fiecare nivel, pentru a garanta niveluri optime de confidențialitate și de protecție a datelor cu caracter personal și a preveni orice urmărire neautorizată a oricărui tip de informații personale și crearea de profiluri, inclusiv în ceea ce privește preferințele în materie de cumpărături, starea de sănătate, fișele medicale etc. (11);

| 37. | recomandă organizațiilor, inclusiv autorităților publice, să recunoască faptul că combaterea criminalității cibernetice este o luptă continuă și le solicită să trateze cu prioritate amenințările pe care le reprezintă perturbările și atacurile cibernetice prin identificarea punctelor vulnerabile și dezvoltarea capacităților organizaționale pentru gestionarea cazurilor de încălcare a legislației; |
| --- | --- |

37.

recomandă organizațiilor, inclusiv autorităților publice, să recunoască faptul că combaterea criminalității cibernetice este o luptă continuă și le solicită să trateze cu prioritate amenințările pe care le reprezintă perturbările și atacurile cibernetice prin identificarea punctelor vulnerabile și dezvoltarea capacităților organizaționale pentru gestionarea cazurilor de încălcare a legislației;

| 38. | observă că criminalitatea cibernetică, în toate formele sale, este o nouă amenințare sofisticată, în creștere rapidă, la adresa statelor membre, organizațiilor și cetățenilor UE în secolul XXI, o amenințare a cărei frecvență și complexitate cresc și care nu cunoaște granițe; |
| --- | --- |

38.

observă că criminalitatea cibernetică, în toate formele sale, este o nouă amenințare sofisticată, în creștere rapidă, la adresa statelor membre, organizațiilor și cetățenilor UE în secolul XXI, o amenințare a cărei frecvență și complexitate cresc și care nu cunoaște granițe;

| 39. | subliniază că autoritățile locale și regionale ar putea juca un rol-cheie în combaterea criminalității cibernetice, colectând datele din acest domeniu și protejând securitatea acestora, având în vedere că deficitele de securitate reprezintă o amenințare la adresa serviciilor de utilitate publică – furnizarea de apă, de energie – și dat fiind că aceste autorități utilizează și dețin multe produse și servicii digitale; |
| --- | --- |

39.

subliniază că autoritățile locale și regionale ar putea juca un rol-cheie în combaterea criminalității cibernetice, colectând datele din acest domeniu și protejând securitatea acestora, având în vedere că deficitele de securitate reprezintă o amenințare la adresa serviciilor de utilitate publică – furnizarea de apă, de energie – și dat fiind că aceste autorități utilizează și dețin multe produse și servicii digitale;

| 40. | solicită să fie încurajate și dezvoltate parteneriatele între toți actorii relevanți pentru ca aceștia să colaboreze în acțiuni coordonate vizând securitatea cibernetică, care apoi să fie incluse în acțiunile ce le corespund la nivel național și al UE, în vederea combaterii criminalității și minimizării efectelor sale cauzate de pierderi financiare directe sau de furtul de proprietate intelectuală, de întreruperea comunicațiilor sau de prejudicierea unor datelor esențiale pentru desfășurarea activităților (12); |
| --- | --- |

40.

solicită să fie încurajate și dezvoltate parteneriatele între toți actorii relevanți pentru ca aceștia să colaboreze în acțiuni coordonate vizând securitatea cibernetică, care apoi să fie incluse în acțiunile ce le corespund la nivel național și al UE, în vederea combaterii criminalității și minimizării efectelor sale cauzate de pierderi financiare directe sau de furtul de proprietate intelectuală, de întreruperea comunicațiilor sau de prejudicierea unor datelor esențiale pentru desfășurarea activităților (12);

II.6   
  Observații finale

| 41. | consideră că acțiunile propuse în propunerea de regulament, astfel cum sunt formulate în prezent, nu par a pune probleme de conformitate nici cu principiul subsidiarității, nici cu principiul proporționalității; |
| --- | --- |

41.

consideră că acțiunile propuse în propunerea de regulament, astfel cum sunt formulate în prezent, nu par a pune probleme de conformitate nici cu principiul subsidiarității, nici cu principiul proporționalității;

| 42. | subliniază importanța ALR în promovarea programelor comune de cercetare: ALR joacă un rol esențial în elaborarea strategiilor regionale de cercetare și inovare, adesea gestionând instituțiile de cercetare și sprijinind mediile inovatoare; |
| --- | --- |

42.

subliniază importanța ALR în promovarea programelor comune de cercetare: ALR joacă un rol esențial în elaborarea strategiilor regionale de cercetare și inovare, adesea gestionând instituțiile de cercetare și sprijinind mediile inovatoare;

| 43. | subliniază că autoritățile locale și regionale ar trebui consultate în mod sistematic cu privire la conceperea, implementarea și guvernanța măsurilor menite să asigure finanțare pentru rețelele de comunicații transeuropene (în special în ceea ce privește aspectele legate de introducerea serviciilor în bandă largă în zonele mai puțin populate, furnizarea serviciilor transfrontaliere etc.). |
| --- | --- |

43.

subliniază că autoritățile locale și regionale ar trebui consultate în mod sistematic cu privire la conceperea, implementarea și guvernanța măsurilor menite să asigure finanțare pentru rețelele de comunicații transeuropene (în special în ceea ce privește aspectele legate de introducerea serviciilor în bandă largă în zonele mai puțin populate, furnizarea serviciilor transfrontaliere etc.).

III.   RECOMANDĂRI DE AMENDAMENTE

Amendamentul 1

Preambul

| Nou | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| | (10) | La dezvoltarea infrastructurilor serviciilor digitale, va fi esențial să se garanteze că sunt îndeplinite toate cerințele de securitate la fiecare nivel, astfel încât să se asigure niveluri adecvate de respect pentru viața privată și protecția datelor cu caracter personal și să se prevină orice urmărire neautorizată a informațiilor și profilurilor personale. |

Nou

Amendamentul CoR

(10)

La dezvoltarea infrastructurilor serviciilor digitale, va fi esențial să se garanteze că sunt îndeplinite toate cerințele de securitate la fiecare nivel, astfel încât să se asigure niveluri adecvate de respect pentru viața privată și protecția datelor cu caracter personal și să se prevină orice urmărire neautorizată a informațiilor și profilurilor personale.

Expunere de motive

În prezent este important să se asigure protecția datelor personale și să se aplice standardele de protecție a vieții private ca cerințe de securitate, din cauza vulnerabilităților care pot compromite informațiile cu caracter personal individuale inclusiv în ceea ce privește preferințele în materie de cumpărături, starea de sănătate, fișele medicale.

Amendamentul 2

Preambul, punctul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Rețelele și serviciile de telecomunicații se transformă din ce în ce mai mult în infrastructuri internet, rețelele în bandă largă și serviciile digitale fiind strâns legate de acestea. Internetul este pe cale să devină cea mai importantă platformă pentru comunicare, servicii și afaceri. Prin urmare, disponibilitatea la nivel transeuropean a accesului la internet de mare viteză și la servicii digitale de interes public este esențială pentru creșterea economică și pentru piața unică. | Rețelele și serviciile de telecomunicații se transformă din ce în ce mai mult în infrastructuri internet, rețelele în bandă largă și serviciile digitale fiind strâns legate de acestea. Internetul este pe cale să devină cea mai importantă platformă pentru comunicare, servicii și afaceri. Prin urmare, disponibilitatea la nivel transeuropean
  în toate regiunile UE a accesului la internet de mare viteză, la prețuri accesibile, și la servicii digitale de interes public este esențială pentru competitivitate, creșterea economică, incluziune socială și pentru piața unică. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Rețelele și serviciile de telecomunicații se transformă din ce în ce mai mult în infrastructuri internet, rețelele în bandă largă și serviciile digitale fiind strâns legate de acestea. Internetul este pe cale să devină cea mai importantă platformă pentru comunicare, servicii și afaceri. Prin urmare, disponibilitatea la nivel transeuropean a accesului la internet de mare viteză și la servicii digitale de interes public este esențială pentru creșterea economică și pentru piața unică.

Rețelele și serviciile de telecomunicații se transformă din ce în ce mai mult în infrastructuri internet, rețelele în bandă largă și serviciile digitale fiind strâns legate de acestea. Internetul este pe cale să devină cea mai importantă platformă pentru comunicare, servicii și afaceri. Prin urmare, disponibilitatea la nivel transeuropean
  în toate regiunile UE a accesului la internet de mare viteză, la prețuri accesibile, și la servicii digitale de interes public este esențială pentru competitivitate, creșterea economică, incluziune socială și pentru piața unică.

Expunere de motive

Competitivitatea și incluziunea socială sunt două chestiuni importante care ar trebui luate în considerare.

Amendamentul 3

Preambul, punctul 7

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| În ceea ce privește infrastructurile de servicii digitale, componentele constituie o condiție prealabilă pentru alte infrastructuri de servicii digitale și, prin urmare, trebuie să aibă prioritate față de acestea. Infrastructurile de servicii digitale ar trebui, printre altele, să creeze valoare adăugată europeană și să acopere nevoile dovedite. Acestea ar trebui să fie suficient de mature, din punct de vedere tehnic și operațional, pentru implementare, fapt demonstrat în special prin proiecte-pilot de succes. Acestea ar trebui să aibă la bază un plan concret de sustenabilitate prin care să se asigure funcționarea pe termen lung a platformelorcentrale de servicii dincolo de MCE. Prin urmare, asistența financiară în temeiul prezentului regulament ar trebui să fie eliminată treptat în timp, ori de câte ori acest lucru este posibil, iar finanțarea din alte surse decât MCE ar trebui să fie mobilizată. | În ceea ce privește infrastructurile de servicii digitale, componentele și infrastructurile de servicii digitale cu elemente care pot fi utilizate de alți furnizori de servicii constituie o condiție prealabilă pentru alte infrastructuri de servicii digitale și, prin urmare, trebuie să aibă prioritate față dereprezinte o bază pentru acestea. Infrastructurile de servicii digitale ar trebui, printre altele, să creeze valoare adăugată europeană și să acopere nevoile dovedite. Acestea ar trebui să fie suficient de mature, din punct de vedere tehnic și operațional, pentru implementare, fapt demonstrat în special prin proiecte-pilot de succes. Acestea ar trebui săaibă la bază un plan concret de sustenabilitate prin care să se asigure funcționarea pe termen lung a platformelor centrale de servicii dincolo de MCE. Prin urmare, asistența financiară în temeiul prezentului regulament ar trebui să fie eliminată treptat în timp, ori de câte ori acest lucru este posibil, iar finanțarea din alte surse decât MCE ar trebui să fie mobilizată. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

În ceea ce privește infrastructurile de servicii digitale, componentele constituie o condiție prealabilă pentru alte infrastructuri de servicii digitale și, prin urmare, trebuie să aibă prioritate față de acestea. Infrastructurile de servicii digitale ar trebui, printre altele, să creeze valoare adăugată europeană și să acopere nevoile dovedite. Acestea ar trebui să fie suficient de mature, din punct de vedere tehnic și operațional, pentru implementare, fapt demonstrat în special prin proiecte-pilot de succes. Acestea ar trebui să aibă la bază un plan concret de sustenabilitate prin care să se asigure funcționarea pe termen lung a platformelorcentrale de servicii dincolo de MCE. Prin urmare, asistența financiară în temeiul prezentului regulament ar trebui să fie eliminată treptat în timp, ori de câte ori acest lucru este posibil, iar finanțarea din alte surse decât MCE ar trebui să fie mobilizată.

În ceea ce privește infrastructurile de servicii digitale, componentele și infrastructurile de servicii digitale cu elemente care pot fi utilizate de alți furnizori de servicii constituie o condiție prealabilă pentru alte infrastructuri de servicii digitale și, prin urmare, trebuie să aibă prioritate față dereprezinte o bază pentru acestea. Infrastructurile de servicii digitale ar trebui, printre altele, să creeze valoare adăugată europeană și să acopere nevoile dovedite. Acestea ar trebui să fie suficient de mature, din punct de vedere tehnic și operațional, pentru implementare, fapt demonstrat în special prin proiecte-pilot de succes. Acestea ar trebui săaibă la bază un plan concret de sustenabilitate prin care să se asigure funcționarea pe termen lung a platformelor centrale de servicii dincolo de MCE. Prin urmare, asistența financiară în temeiul prezentului regulament ar trebui să fie eliminată treptat în timp, ori de câte ori acest lucru este posibil, iar finanțarea din alte surse decât MCE ar trebui să fie mobilizată.

Amendamentul 4

Preambul, punctul 22

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Comisia ar trebui să fie sprijinită de un grup de experți alcătuit din reprezentanți ai statelor membre care vor fi consultați și vor contribui, între altele, la monitorizarea punerii în aplicare a orientărilor, planificării, evaluării și la abordarea problemelor legate de implementare. | Comisia ar trebui să fie sprijinită de un grup de experți alcătuit din reprezentanți ai statelor membre și un reprezentant al autorităților locale și regionale, care vor fi consultați și vor contribui, între altele, la monitorizarea punerii în aplicare a orientărilor, planificării, evaluării și la abordarea problemelor legate de implementare. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Comisia ar trebui să fie sprijinită de un grup de experți alcătuit din reprezentanți ai statelor membre care vor fi consultați și vor contribui, între altele, la monitorizarea punerii în aplicare a orientărilor, planificării, evaluării și la abordarea problemelor legate de implementare.

Comisia ar trebui să fie sprijinită de un grup de experți alcătuit din reprezentanți ai statelor membre și un reprezentant al autorităților locale și regionale, care vor fi consultați și vor contribui, între altele, la monitorizarea punerii în aplicare a orientărilor, planificării, evaluării și la abordarea problemelor legate de implementare.

Expunere de motive

Participarea unor reprezentanți ai ALR ar putea fi utilă în cadrul procesului de consultare, dat fiind rolul acestora în punerea în aplicare a serviciilor.

Amendamentul 5

Articolul 3 alineatul (2) litera (b)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| 3.2. (b) | să contribuie la îmbunătățirea vieții cotidiene a cetățenilor, a întreprinderilor și a guvernelor prin promovarea interconectării și a interoperabilității rețelelor naționale, regionale și locale de telecomunicații, precum și a accesului la aceste rețele. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

3.2. (b)

să contribuie la îmbunătățirea vieții cotidiene a cetățenilor, a întreprinderilor și a guvernelor prin promovarea interconectării și a interoperabilității rețelelor naționale, regionale și locale de telecomunicații, precum și a accesului la aceste rețele.

| 3.2. (b) | să contribuie la îmbunătățirea vieții cotidiene și a activităților sociale și economice a cetățenilor, a întreprinderilor și a guvernelor prin promovarea interconectării și a interoperabilității rețelelor naționale, regionale și locale de telecomunicații, precum și a accesului la aceste rețele. |
| --- | --- |

3.2. (b)

să contribuie la îmbunătățirea vieții cotidiene și a activităților sociale și economice a cetățenilor, a întreprinderilor și a guvernelor prin promovarea interconectării și a interoperabilității rețelelor naționale, regionale și locale de telecomunicații, precum și a accesului la aceste rețele.

Expunere de motive

Activitățile sociale și economice sunt legate de viața cotidiană și sunt parte a priorităților locale și regionale, iar împreună pot stimula dezvoltarea întreprinderilor și a unor servicii publice mai eficiente.

Amendamentul 6

Articolul 3 alineatul (3) litera (b)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| 3.3 (b) | flux eficient de investiții private și publice pentru a stimula implementarea și modernizarea rețelelor în bandă largă, astfel încât să se aducă o contribuție la atingerea obiectivelor în materie de bandă largă ale Agendei digitale pentru Europa. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

3.3 (b)

flux eficient de investiții private și publice pentru a stimula implementarea și modernizarea rețelelor în bandă largă, astfel încât să se aducă o contribuție la atingerea obiectivelor în materie de bandă largă ale Agendei digitale pentru Europa.

flux eficient de investiții private și publice și dezvoltarea învățământului online (e-learning) pentru a stimula implementarea și modernizarea rețelelor în bandă largă, astfel încât să se aducă o contribuție la atingerea obiectivelor în materie de bandă largă ale Agendei digitale pentru Europa.

Expunere de motive

Dezvoltarea piețelor de învățământ online (e-learning) oferă alternative de finanțare a digitalizării conținutului.

Amendamentul 7

Articolul 4 alineatul (2)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Proiectele de interes comun pot cuprinde întregul ciclu al proiectelor, inclusiv studiile de fezabilitate, punerea în aplicare, funcționarea continuă, coordonarea și evaluarea. | Proiectele de interes comun pot cuprinde întregul ciclu al proiectelor, inclusiv studiile de fezabilitate, punerea în aplicare, funcționarea continuă, coordonarea și evaluarea și ar trebui să respecte principiul neutralității tehnologice, care formează baza structurii de comunicare electronică a UE. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Proiectele de interes comun pot cuprinde întregul ciclu al proiectelor, inclusiv studiile de fezabilitate, punerea în aplicare, funcționarea continuă, coordonarea și evaluarea.

Proiectele de interes comun pot cuprinde întregul ciclu al proiectelor, inclusiv studiile de fezabilitate, punerea în aplicare, funcționarea continuă, coordonarea și evaluarea și ar trebui să respecte principiul neutralității tehnologice, care formează baza structurii de comunicare electronică a UE.

Expunere de motive

Este important să se menționeze principiul care stă la baza structurii comunicării electronice, mai ales aici, în contextul elaborării proiectelor de interes general.

Amendamentul 8

Articolul 7

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Uniunea poate stabili contacte, discuta, realiza schimburi de informații și coopera cu autorități publice sau cu orice alte organizații din țări terțe, în vederea îndeplinirii oricărora dintre obiectivele urmărite de prezentele orientări. Printre alte obiective, această cooperare își propune să promoveze interoperabilitatea rețelelor de telecomunicații din Uniune cu rețele de telecomunicații din țări terțe. | Uniunea poate stabili contacte, discuta, realiza schimburi de informații și coopera cu autorități publice sau cu orice alte organizații din țări terțe, unde acest lucru este de interes public, în vederea îndeplinirii oricărora dintre obiectivele urmărite de prezentele orientări. Printre alte obiective, această cooperare își propune să promoveze interoperabilitatea rețelelor de telecomunicații din Uniune cu rețele de telecomunicații din țări terțe. Această cooperare trebuie coordonată cu strategiile elaborate în contextul politicilor externe ale Uniunii, în special cele acoperite de o strategie macroregională deja pusă în aplicare sau în curs de pregătire. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Uniunea poate stabili contacte, discuta, realiza schimburi de informații și coopera cu autorități publice sau cu orice alte organizații din țări terțe, în vederea îndeplinirii oricărora dintre obiectivele urmărite de prezentele orientări. Printre alte obiective, această cooperare își propune să promoveze interoperabilitatea rețelelor de telecomunicații din Uniune cu rețele de telecomunicații din țări terțe.

Uniunea poate stabili contacte, discuta, realiza schimburi de informații și coopera cu autorități publice sau cu orice alte organizații din țări terțe, unde acest lucru este de interes public, în vederea îndeplinirii oricărora dintre obiectivele urmărite de prezentele orientări. Printre alte obiective, această cooperare își propune să promoveze interoperabilitatea rețelelor de telecomunicații din Uniune cu rețele de telecomunicații din țări terțe. Această cooperare trebuie coordonată cu strategiile elaborate în contextul politicilor externe ale Uniunii, în special cele acoperite de o strategie macroregională deja pusă în aplicare sau în curs de pregătire.

Expunere de motive

Interesul public ar trebui să reprezinte o prioritate pentru pregătirea procesului decizional. De asemenea, este de dorit să se ia în considerare politicile și strategiile existente la stabilirea mecanismelor de cooperare externă.

Amendamentul 9

Articolul 8 alineatul (1)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Pe baza informațiilor primite în temeiul articolului 21 din Regulamentul XXX de instituire a MCE, statele membre și Comisia fac schimb de informații referitoare la progresele înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a prezentelor orientări. | Pe baza informațiilor primite în temeiul articolului 21 din Regulamentul XXX de instituire a MCE, statele membre și Comisia fac schimb de informații și de bune practici referitoare la progresele înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a prezentelor orientări. O sinteză anuală a acestor informații este trimisă Parlamentului European. Statele membre implică autoritățile locale și regionale în acest proces. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Pe baza informațiilor primite în temeiul articolului 21 din Regulamentul XXX de instituire a MCE, statele membre și Comisia fac schimb de informații referitoare la progresele înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a prezentelor orientări.

Pe baza informațiilor primite în temeiul articolului 21 din Regulamentul XXX de instituire a MCE, statele membre și Comisia fac schimb de informații și de bune practici referitoare la progresele înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a prezentelor orientări. O sinteză anuală a acestor informații este trimisă Parlamentului European. Statele membre implică autoritățile locale și regionale în acest proces.

Expunere de motive

O sugestie de îmbunătățire a transparenței procesului.

Amendamentul 10

Articolul 8 alineatul (2)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| 8.2. Comisia va consulta și va fi asistată de un grup de experți, format din câte un reprezentant al fiecărui stat membru. | 8.2 Comisia va consulta și va fi asistată de un grup de experți, format din câte un reprezentant al fiecărui stat membru, inclusiv un reprezentant al administrației regionale și un reprezentant al administrației locale. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

8.2. Comisia va consulta și va fi asistată de un grup de experți, format din câte un reprezentant al fiecărui stat membru.

8.2 Comisia va consulta și va fi asistată de un grup de experți, format din câte un reprezentant al fiecărui stat membru, inclusiv un reprezentant al administrației regionale și un reprezentant al administrației locale.

Expunere de motive

Participarea administrației locale și regionale ar fi benefică, deoarece serviciile publice din Europa sunt oferite în principal de autoritățile locale și regionale și tocmai aceste servicii sunt cele importante pentru viața cotidiană și pentru libera circulație a întreprinderilor și a cetățenilor.

Amendamentul 11

Anexa – secțiunea 1, punctul 2 litera (g)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Infrastructura de servicii pentru un internet mai sigur: aceasta se referă la platforma de dobândire, operare și întreținere a unor instalații informatice, baze de date și instrumente informatice comune destinate centrelor pentru un internet mai sigur (SIC) în statele membre. Sunt, de asemenea, incluse operațiuni de back-office pentru gestionarea denunțării conținutului legat de abuzuri sexuale, precum și legătura cu autoritățile de poliție și organizațiile internaționale precum Interpol și, dacă este cazul, gestionarea eliminării acestui conținut de pe site-urile internet relevante. Acestea se vor realiza cu ajutorul unor baze de date comune. | Infrastructura de servicii pentru un internet mai sigur: aceasta se referă la platforma de dobândire, operare și întreținere a unor instalații informatice, baze de date și instrumente informatice comune, precum și schimbul de bune practici, destinate centrelor pentru un internet mai sigur (SIC) în statele membre. Aceste centre, care asigură valoarea adăugată a Uniunii, sunt elementul esențial al unei infrastructuri de servicii internet mai sigure, ale cărei linii telefonice naționale de asistență, linii telefonice de urgență, noduri responsabile cu creșterea gradului de conștientizare și alte activități de sensibilizare sunt de o importanță capitală. Sunt, de asemenea, incluse operațiuni de back-office pentru gestionarea denunțării conținutului legat de abuzuri sexuale, precum și legătura cu autoritățile de poliție și organizațiile internaționale precum Interpol și, dacă este cazul, gestionarea eliminării acestui conținut de pe site-urile internet relevante. Acestea se vor realiza cu ajutorul unor baze de date comune și prin sisteme software comune. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Infrastructura de servicii pentru un internet mai sigur: aceasta se referă la platforma de dobândire, operare și întreținere a unor instalații informatice, baze de date și instrumente informatice comune destinate centrelor pentru un internet mai sigur (SIC) în statele membre. Sunt, de asemenea, incluse operațiuni de back-office pentru gestionarea denunțării conținutului legat de abuzuri sexuale, precum și legătura cu autoritățile de poliție și organizațiile internaționale precum Interpol și, dacă este cazul, gestionarea eliminării acestui conținut de pe site-urile internet relevante. Acestea se vor realiza cu ajutorul unor baze de date comune.

Infrastructura de servicii pentru un internet mai sigur: aceasta se referă la platforma de dobândire, operare și întreținere a unor instalații informatice, baze de date și instrumente informatice comune, precum și schimbul de bune practici, destinate centrelor pentru un internet mai sigur (SIC) în statele membre. Aceste centre, care asigură valoarea adăugată a Uniunii, sunt elementul esențial al unei infrastructuri de servicii internet mai sigure, ale cărei linii telefonice naționale de asistență, linii telefonice de urgență, noduri responsabile cu creșterea gradului de conștientizare și alte activități de sensibilizare sunt de o importanță capitală. Sunt, de asemenea, incluse operațiuni de back-office pentru gestionarea denunțării conținutului legat de abuzuri sexuale, precum și legătura cu autoritățile de poliție și organizațiile internaționale precum Interpol și, dacă este cazul, gestionarea eliminării acestui conținut de pe site-urile internet relevante. Acestea se vor realiza cu ajutorul unor baze de date comune și prin sisteme software comune.

Expunere de motive

Exemplele de bune practici pot ajuta în mod semnificativ activitatea SIC.

Bruxelles, 8 octombrie 2013

Președintele Comitetului Regiunilor

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  CdR 39/2006

1

(2)  CdR 5/2008 fin

2

(3)  CdR 156/2009 fin

3

(4)  CdR 10/2009 fin

4

(5)  CdR 104/2010 fin

5

(6)  CdR 104/2010 fin

6

(7)  CdR 247/2009 fin

7

(8)  CdR 247/2009 fin

8

(9)  CdR 626/2012 fin

9

(10)  CdR 247/2009 fin

10

(11)  CdR 247/2009 fin

11

(12)  CDR1646-2013

12

---

| 5.12.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 356/124 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 356/124

---

Aviz — Propunere de directivă de stabilire a unui cadru pentru amenajarea spațiului maritim și managementul integrat al zonelor costiere

2013/C 356/18

COMITETUL REGIUNILOR

| — | subliniază că propunerea de directivă a fost elaborată în condițiile în care o serie de state membre dispun deja de sau elaborează în prezent politici de amenajare a spațiului maritim și de management integrat al zonelor costiere, în cadrul cărora autoritățile locale și regionale sunt actori principali; consideră că propunerea nu trebuie să aibă consecințe asupra competențelor existente la nivel național și subnațional în statele membre în domeniul amenajării teritoriale |
| --- | --- |

—

subliniază că propunerea de directivă a fost elaborată în condițiile în care o serie de state membre dispun deja de sau elaborează în prezent politici de amenajare a spațiului maritim și de management integrat al zonelor costiere, în cadrul cărora autoritățile locale și regionale sunt actori principali; consideră că propunerea nu trebuie să aibă consecințe asupra competențelor existente la nivel național și subnațional în statele membre în domeniul amenajării teritoriale

| — | consideră că întrebarea dacă UE ar trebui să legifereze în acest domeniu rămâne deschisă și că trebuie, de asemenea, examinat și modul în care UE ar trebui să legifereze; consideră, în acest sens, că propunerea, așa cum este formulată, încalcă principiul proporționalității; |
| --- | --- |

—

consideră că întrebarea dacă UE ar trebui să legifereze în acest domeniu rămâne deschisă și că trebuie, de asemenea, examinat și modul în care UE ar trebui să legifereze; consideră, în acest sens, că propunerea, așa cum este formulată, încalcă principiul proporționalității;

| — | consideră că propunerea de directivă nu prevede o flexibilitate suficientă pentru punerea sa în aplicare, în măsura în care: (a) se intersectează cu procesele informale consacrate în domeniul MIZC în unele din statele membre; (b) în special propunerile cu privire la MIZC aduc atingere competențelor existente în domeniul politicii și practicilor de amenajare a teritoriului la nivel regional și/sau local; |
| --- | --- |

—

consideră că propunerea de directivă nu prevede o flexibilitate suficientă pentru punerea sa în aplicare, în măsura în care: (a) se intersectează cu procesele informale consacrate în domeniul MIZC în unele din statele membre; (b) în special propunerile cu privire la MIZC aduc atingere competențelor existente în domeniul politicii și practicilor de amenajare a teritoriului la nivel regional și/sau local;

| — | subliniază că o directivă-cadru nu trebuie să definească conținutul planurilor de amenajare a spațiului maritim; |
| --- | --- |

—

subliniază că o directivă-cadru nu trebuie să definească conținutul planurilor de amenajare a spațiului maritim;

| — | consideră că o directivă-cadru ar trebui să stabilească principii comune, să faciliteze cooperarea transfrontalieră și cooperarea între administrațiile naționale cu competențe în ce privește litoralul și să lase definirea „zonelor costiere” la latitudinea autorităților din statele membre; |
| --- | --- |

—

consideră că o directivă-cadru ar trebui să stabilească principii comune, să faciliteze cooperarea transfrontalieră și cooperarea între administrațiile naționale cu competențe în ce privește litoralul și să lase definirea „zonelor costiere” la latitudinea autorităților din statele membre;

| — | subliniază că propunerea de directivă, în formulare actuală, va avea repercusiuni negative asupra politicii și procedurilor de amenajare a teritoriului la nivel local și regional, întrucât prevede că planurile de amenajare a teritoriului cu o dimensiune costieră trebuie să se conformeze unor cerințe minime de conținut specifice sectorului, care subminează considerabil autonomia de care dispun autoritățile de planificare pentru a găsi un echilibru între toate posibilitățile de utilizare adecvate. |
| --- | --- |

—

subliniază că propunerea de directivă, în formulare actuală, va avea repercusiuni negative asupra politicii și procedurilor de amenajare a teritoriului la nivel local și regional, întrucât prevede că planurile de amenajare a teritoriului cu o dimensiune costieră trebuie să se conformeze unor cerințe minime de conținut specifice sectorului, care subminează considerabil autonomia de care dispun autoritățile de planificare pentru a găsi un echilibru între toate posibilitățile de utilizare adecvate.

| Raportor | dl Paul O'DONOGHUE, membru al Consiliului comitatului Kerry și al Autorității Regionale South-West (IE-ALDE) |
| --- | --- |
| Document de referință | Propunere de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de stabilire a unui cadru pentru amenajarea spațiului maritim și managementul integrat al zonelor costiere
  COM(2013) 133 final |

Raportor

dl Paul O'DONOGHUE, membru al Consiliului comitatului Kerry și al Autorității Regionale South-West (IE-ALDE)

Document de referință

Propunere de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de stabilire a unui cadru pentru amenajarea spațiului maritim și managementul integrat al zonelor costiere

COM(2013) 133 final

I.   RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL REGIUNILOR

Observații generale

| 1. | sprijină obiectivele generale ale propunerii de directivă, respectiv: realizarea unui management mai eficient al activităților marine și utilizarea eficientă a resurselor marine; punerea la punct a unui proces de luare a deciziilor coerent și bazat pe dovezi și a unei mai bune cooperări a în domeniul managementului maritim și de coastă; facilitarea punerii în aplicare coerente a principalelor obiective politice ale UE (1) și contribuția la creșterea durabilă și dezvoltarea „economiei albastre”; |
| --- | --- |

1.

sprijină obiectivele generale ale propunerii de directivă, respectiv: realizarea unui management mai eficient al activităților marine și utilizarea eficientă a resurselor marine; punerea la punct a unui proces de luare a deciziilor coerent și bazat pe dovezi și a unei mai bune cooperări a în domeniul managementului maritim și de coastă; facilitarea punerii în aplicare coerente a principalelor obiective politice ale UE (1) și contribuția la creșterea durabilă și dezvoltarea „economiei albastre”;

| 2. | salută eforturile de a realiza o coordonare mai bună între activitățile desfășurate pe uscat și cele marine; susține o politică europeană coerentă, bazată pe cele mai bune practici internaționale și tolerantă față de practicile naționale în vigoare; sprijină dezvoltarea unor principii comune pentru amenajarea spațiului maritim (ASM) și managementul integrat al zonelor costiere (MIZC); |
| --- | --- |

2.

salută eforturile de a realiza o coordonare mai bună între activitățile desfășurate pe uscat și cele marine; susține o politică europeană coerentă, bazată pe cele mai bune practici internaționale și tolerantă față de practicile naționale în vigoare; sprijină dezvoltarea unor principii comune pentru amenajarea spațiului maritim (ASM) și managementul integrat al zonelor costiere (MIZC);

| 3. | subliniază că propunerea de directivă a fost elaborată în condițiile în care o serie de state membre dispun deja de sau elaborează în prezent politici de amenajare a spațiului maritim și de management integrat al zonelor costiere, în cadrul cărora autoritățile locale și regionale sunt actori principali; consideră că propunerea nu trebuie să aibă consecințe asupra competențelor existente la nivel național și subnațional în statele membre în domeniul amenajării teritoriale; |
| --- | --- |

3.

subliniază că propunerea de directivă a fost elaborată în condițiile în care o serie de state membre dispun deja de sau elaborează în prezent politici de amenajare a spațiului maritim și de management integrat al zonelor costiere, în cadrul cărora autoritățile locale și regionale sunt actori principali; consideră că propunerea nu trebuie să aibă consecințe asupra competențelor existente la nivel național și subnațional în statele membre în domeniul amenajării teritoriale;

| 4. | având în vedere că „amenajarea spațiului maritim” necesită consultări periodice între state, rolul UE în acest domeniu trebuie să se limiteze la formularea unui cadru procedural sau a unor norme de procedură; |
| --- | --- |

4.

având în vedere că „amenajarea spațiului maritim” necesită consultări periodice între state, rolul UE în acest domeniu trebuie să se limiteze la formularea unui cadru procedural sau a unor norme de procedură;

| 5. | regretă faptul că, la evaluarea impactului, autoritățile locale și regionale, în calitate de autorități de planificare, nu au fost consultate în mod țintit, în condițiile în care ele sunt actorii-cheie pentru punerea în aplicare a directivei propuse; |
| --- | --- |

5.

regretă faptul că, la evaluarea impactului, autoritățile locale și regionale, în calitate de autorități de planificare, nu au fost consultate în mod țintit, în condițiile în care ele sunt actorii-cheie pentru punerea în aplicare a directivei propuse;

Temeiul juridic

| 6. | recunoaște că propunerea de directivă reprezintă o continuare a punerii în aplicare a politicii maritime integrate din anul 2007 și a adoptării agendei privind „creșterea albastră” din 2012; înțelege totuși o parte din îngrijorările legate de baza juridică multiplă a propunerii de directivă; |
| --- | --- |

6.

recunoaște că propunerea de directivă reprezintă o continuare a punerii în aplicare a politicii maritime integrate din anul 2007 și a adoptării agendei privind „creșterea albastră” din 2012; înțelege totuși o parte din îngrijorările legate de baza juridică multiplă a propunerii de directivă;

| 7. | în această privință, ia notă de avizul Serviciului juridic al Consiliului (2) privind baza juridică multiplă utilizată pentru directiva propusă; consideră că va fi necesară o mai mare claritate atunci când Comisia Europeană va formula propuneri viitoare plecând de la baze juridice multiple sau de la utilizarea articolului 3 (TUE- coeziune teritorială), care ar putea avea implicații directe și/sau indirecte pentru politica și practicile de amenajare a teritoriului din statele membre; |
| --- | --- |

7.

în această privință, ia notă de avizul Serviciului juridic al Consiliului (2) privind baza juridică multiplă utilizată pentru directiva propusă; consideră că va fi necesară o mai mare claritate atunci când Comisia Europeană va formula propuneri viitoare plecând de la baze juridice multiple sau de la utilizarea articolului 3 (TUE- coeziune teritorială), care ar putea avea implicații directe și/sau indirecte pentru politica și practicile de amenajare a teritoriului din statele membre;

Principiul subsidiarității și principiul proporționalității

| 8. | subliniază că analiza subsidiarității efectuată de parlamentele naționale (și regionale) a produs nouă avize negative motivate (3); este de acord cu ideea că anumite elemente ale propunerii de directivă nu corespund exigențelor privind necesitatea și valoarea adăugată a legislației la nivel european; |
| --- | --- |

8.

subliniază că analiza subsidiarității efectuată de parlamentele naționale (și regionale) a produs nouă avize negative motivate (3); este de acord cu ideea că anumite elemente ale propunerii de directivă nu corespund exigențelor privind necesitatea și valoarea adăugată a legislației la nivel european;

| 9. | consideră că există probleme cu privire la (a) competențe – lipsa unor competențe clar definite la nivel UE, în condițiile în care ASM și MIZC sunt deja de competența nivelului național, regional și/sau local în unele state membre; (b) faptul că propunerea de directivă nu ține seama în mod adecvat de specificul regional/local al zonelor costiere și de practicile existente în materie de planificare și management; și (c) caracterul oportun al utilizării legislației UE pentru a trata chestiuni transfrontaliere specifice și adecvarea nivelului UE pentru a defini un cadru de cooperare cu țările terțe, în condițiile în care există deja convenții maritime în vigoare în acest sens; |
| --- | --- |

9.

consideră că există probleme cu privire la (a) competențe – lipsa unor competențe clar definite la nivel UE, în condițiile în care ASM și MIZC sunt deja de competența nivelului național, regional și/sau local în unele state membre; (b) faptul că propunerea de directivă nu ține seama în mod adecvat de specificul regional/local al zonelor costiere și de practicile existente în materie de planificare și management; și (c) caracterul oportun al utilizării legislației UE pentru a trata chestiuni transfrontaliere specifice și adecvarea nivelului UE pentru a defini un cadru de cooperare cu țările terțe, în condițiile în care există deja convenții maritime în vigoare în acest sens;

| 10. | consideră că întrebarea dacă UE ar trebui să legifereze în acest domeniu rămâne deschisă și că trebuie, de asemenea, examinat și modul în care UE ar trebui să legifereze; consideră, în acest sens, că propunerea, așa cum este formulată, încalcă principiul proporționalității; |
| --- | --- |

10.

consideră că întrebarea dacă UE ar trebui să legifereze în acest domeniu rămâne deschisă și că trebuie, de asemenea, examinat și modul în care UE ar trebui să legifereze; consideră, în acest sens, că propunerea, așa cum este formulată, încalcă principiul proporționalității;

| 11. | consideră că propunerea de directivă este prea prescriptivă; nu este de acord cu lista de cerințe minime menționată la articolele 6-8, dat fiind că acestea limitează posibilitățile de a defini prioritățile la nivel regional și local și că ele contravin obiectivelor declarate ale directivei de a fi de natură exclusiv procedurală și de a nu interveni la nivelul detaliilor de planificare; |
| --- | --- |

11.

consideră că propunerea de directivă este prea prescriptivă; nu este de acord cu lista de cerințe minime menționată la articolele 6-8, dat fiind că acestea limitează posibilitățile de a defini prioritățile la nivel regional și local și că ele contravin obiectivelor declarate ale directivei de a fi de natură exclusiv procedurală și de a nu interveni la nivelul detaliilor de planificare;

| 12. | consideră că propunerea de directivă nu prevede o flexibilitate suficientă pentru punerea sa în aplicare, în măsura în care: (a) se intersectează cu procesele informale consacrate în domeniul MIZC în unele din statele membre; (b) în special propunerile cu privire la MIZC aduc atingere competențelor existente în domeniul politicii și practicilor de amenajare a teritoriului la nivel regional și/sau local; |
| --- | --- |

12.

consideră că propunerea de directivă nu prevede o flexibilitate suficientă pentru punerea sa în aplicare, în măsura în care: (a) se intersectează cu procesele informale consacrate în domeniul MIZC în unele din statele membre; (b) în special propunerile cu privire la MIZC aduc atingere competențelor existente în domeniul politicii și practicilor de amenajare a teritoriului la nivel regional și/sau local;

| 13. | în plus, are îndoieli cu privire la abordarea prescriptivă adoptată în cazul altor aspecte ale propunerii, cum ar fi fixarea calendarului pentru revizuirea planurilor și strategiilor (articolul 6) și cerințele cu privire la raportare (articolul 15); consideră că sporirea birocrației, a sarcinii administrative și a costurilor aferente punerii în aplicare a directivei, în special la nivel local, reduce și mai mult valoarea sa adăugată; |
| --- | --- |

13.

în plus, are îndoieli cu privire la abordarea prescriptivă adoptată în cazul altor aspecte ale propunerii, cum ar fi fixarea calendarului pentru revizuirea planurilor și strategiilor (articolul 6) și cerințele cu privire la raportare (articolul 15); consideră că sporirea birocrației, a sarcinii administrative și a costurilor aferente punerii în aplicare a directivei, în special la nivel local, reduce și mai mult valoarea sa adăugată;

| 14. | își exprimă anumite rezerve cu privire la propunerea de se a utiliza acte de punere în aplicare suplimentare cu privire la etapele operaționale pentru stabilirea planurilor și strategiilor (articolul 16); consideră că acestea depășesc ceea ce este necesar pentru punerea în aplicare a obligațiilor prevăzute de directivă și par a sugera că Comisia Europeană consideră că propunerea de directivă, în forma sa actuală, necesită să fie consolidată ulterior; recomandă să se reconsidere propunerea de se a recurge la acte de punere în aplicare, astfel încât acestea să se refere exclusiv la aspecte de procedură; |
| --- | --- |

14.

își exprimă anumite rezerve cu privire la propunerea de se a utiliza acte de punere în aplicare suplimentare cu privire la etapele operaționale pentru stabilirea planurilor și strategiilor (articolul 16); consideră că acestea depășesc ceea ce este necesar pentru punerea în aplicare a obligațiilor prevăzute de directivă și par a sugera că Comisia Europeană consideră că propunerea de directivă, în forma sa actuală, necesită să fie consolidată ulterior; recomandă să se reconsidere propunerea de se a recurge la acte de punere în aplicare, astfel încât acestea să se refere exclusiv la aspecte de procedură;

Amenajarea spațiului maritim (ASM)

| 15. | sprijină fără rezerve dezvoltarea ASM ca instrument multisectorial menit să faciliteze punerea în aplicare a abordării ecosistemice, să încurajeze utilizarea rațională a resurselor maritime, să reconcilieze activitățile umane concurente și să reducă la minim impactul asupra mediului maritim, precum și să garanteze reziliența la schimbările climatice a zonelor costiere și marine; sprijină, de asemenea, o abordare bazată pe planificare, care pune la dispoziție reguli clare pentru încurajarea investițiilor pe termen lung, sporind, în acest fel, contribuția activităților maritime la realizarea obiectivelor Strategiei 2020; |
| --- | --- |

15.

sprijină fără rezerve dezvoltarea ASM ca instrument multisectorial menit să faciliteze punerea în aplicare a abordării ecosistemice, să încurajeze utilizarea rațională a resurselor maritime, să reconcilieze activitățile umane concurente și să reducă la minim impactul asupra mediului maritim, precum și să garanteze reziliența la schimbările climatice a zonelor costiere și marine; sprijină, de asemenea, o abordare bazată pe planificare, care pune la dispoziție reguli clare pentru încurajarea investițiilor pe termen lung, sporind, în acest fel, contribuția activităților maritime la realizarea obiectivelor Strategiei 2020;

| 16. | subliniază că ASM trebuie dezvoltată ca instrument neutru de planificare, care să permită un anumit nivel de flexibilitate pentru a se ține astfel seama de procesele politice corespunzătoare diferitelor medii maritime; solicită, de asemenea, claritate cu privire la domeniul de aplicare al abordării ecosistemice a propunerii de directivă, în măsura în care trebuie găsit un echilibru între dezvoltarea economică și protecția mediului; respinge, prin urmare, ideea de se a fixa priorități „descendente” și cerințe minime pentru planurile de management și de a utiliza ASM ca instrument care să garanteze punerea în aplicare a obiectivelor politice specifice anumitor sectoare; |
| --- | --- |

16.

subliniază că ASM trebuie dezvoltată ca instrument neutru de planificare, care să permită un anumit nivel de flexibilitate pentru a se ține astfel seama de procesele politice corespunzătoare diferitelor medii maritime; solicită, de asemenea, claritate cu privire la domeniul de aplicare al abordării ecosistemice a propunerii de directivă, în măsura în care trebuie găsit un echilibru între dezvoltarea economică și protecția mediului; respinge, prin urmare, ideea de se a fixa priorități „descendente” și cerințe minime pentru planurile de management și de a utiliza ASM ca instrument care să garanteze punerea în aplicare a obiectivelor politice specifice anumitor sectoare;

| 17. | consideră că propunerea de Directivă, în formularea ei actuală, este prea detaliată și insuficient de flexibilă pentru a ține seama de: practicile ASM existente; necesitatea de a lăsa răspunderea pentru definirea priorităților de management la nivelul național sau subnațional; specificul regional al resurselor maritime; |
| --- | --- |

17.

consideră că propunerea de Directivă, în formularea ei actuală, este prea detaliată și insuficient de flexibilă pentru a ține seama de: practicile ASM existente; necesitatea de a lăsa răspunderea pentru definirea priorităților de management la nivelul național sau subnațional; specificul regional al resurselor maritime;

| 18. | cu toate acestea, sprijină adoptarea a unei directive-cadru pentru punerea în practică a ASM în Uniunea Europeană, care, ținând seama de practicile existente în unele state membre, ar trebui: să definească obligativitatea unor planuri de amenajare a spațiului maritim; să stabilească principii generale; să definească cerințe minime în materie de cooperare transfrontalieră și coordonare a planurilor de amenajare a spațiului maritim; să stabilească principiile pentru reconcilierea utilizărilor concurente ale spațiului maritim și a obiectivelor aflate în concurență ale diferitelor planuri de amenajare a spațiului maritim; |
| --- | --- |

18.

cu toate acestea, sprijină adoptarea a unei directive-cadru pentru punerea în practică a ASM în Uniunea Europeană, care, ținând seama de practicile existente în unele state membre, ar trebui: să definească obligativitatea unor planuri de amenajare a spațiului maritim; să stabilească principii generale; să definească cerințe minime în materie de cooperare transfrontalieră și coordonare a planurilor de amenajare a spațiului maritim; să stabilească principiile pentru reconcilierea utilizărilor concurente ale spațiului maritim și a obiectivelor aflate în concurență ale diferitelor planuri de amenajare a spațiului maritim;

| 19. | subliniază că o directivă-cadru nu trebuie să definească conținutul planurilor de amenajare a spațiului maritim; |
| --- | --- |

19.

subliniază că o directivă-cadru nu trebuie să definească conținutul planurilor de amenajare a spațiului maritim;

| 20. | scoate în evidență faptul că, în vederea sprijinirii ASM, dezvoltarea „economiei albastre” presupune un management integrat în cadrul căruia ASM reprezintă o parte a soluției, dar nu singura soluție, precum și faptul că guvernanța maritimă trebuie îmbunătățită; |
| --- | --- |

20.

scoate în evidență faptul că, în vederea sprijinirii ASM, dezvoltarea „economiei albastre” presupune un management integrat în cadrul căruia ASM reprezintă o parte a soluției, dar nu singura soluție, precum și faptul că guvernanța maritimă trebuie îmbunătățită;

| 21. | este, prin urmare, surprins de faptul că, ținând seama de natura sa prescriptivă, propunerea de directivă nu conține referiri la principiile de guvernanță necesare; consideră astfel că politica maritimă și ASM în mod special presupun o abordare bazată pe guvernanța pe mai multe niveluri și transsectorială; recunoaște că, în pofida faptului că statele membre răspund de gestionarea apelor teritoriale și a zonelor economice exclusive, doar autoritățile locale și regionale, în virtutea competențelor de care dispun în materie de amenajare a teritoriului și de managementul, pot asigura coerența și coordonarea între abordările privind amenajarea spațiului maritim și cele privind amenajarea spațiului terestru; |
| --- | --- |

21.

este, prin urmare, surprins de faptul că, ținând seama de natura sa prescriptivă, propunerea de directivă nu conține referiri la principiile de guvernanță necesare; consideră astfel că politica maritimă și ASM în mod special presupun o abordare bazată pe guvernanța pe mai multe niveluri și transsectorială; recunoaște că, în pofida faptului că statele membre răspund de gestionarea apelor teritoriale și a zonelor economice exclusive, doar autoritățile locale și regionale, în virtutea competențelor de care dispun în materie de amenajare a teritoriului și de managementul, pot asigura coerența și coordonarea între abordările privind amenajarea spațiului maritim și cele privind amenajarea spațiului terestru;

Managementul integrat al zonelor costiere (MIZC)

| 22. | subliniază că apără și sprijină de mult timp managementul integrat al zonelor costiere (MIZC) și recunoaște că acesta poate juca un rol important pentru realizarea unor sinergii între cadrele de planificare pentru spațiul maritim și cel terestru și pentru facilitarea unui consens între părțile interesate; |
| --- | --- |

22.

subliniază că apără și sprijină de mult timp managementul integrat al zonelor costiere (MIZC) și recunoaște că acesta poate juca un rol important pentru realizarea unor sinergii între cadrele de planificare pentru spațiul maritim și cel terestru și pentru facilitarea unui consens între părțile interesate;

| 23. | atrage atenția asupra definiției „zonei costiere” [articolul 3 alineatul (1)] și, în mod deosebit, asupra implicațiilor acesteia pentru autoritățile locale/regionale de planificare; consideră, în special, că definirea zonei costiere ca având drept limită în partea maritimă limita exterioară a apelor teritoriale reprezintă o delimitare deosebit de cuprinzătoare care depășește domeniul de competență al autorităților de planificare existente (depășind și resursele lor umane și financiare) din statele membre și că definiția limitei terestre a zonelor costiere este insuficient de clară, cu implicații directe asupra planurilor și practicilor existente în materie de amenajare a teritoriului; |
| --- | --- |

23.

atrage atenția asupra definiției „zonei costiere” [articolul 3 alineatul (1)] și, în mod deosebit, asupra implicațiilor acesteia pentru autoritățile locale/regionale de planificare; consideră, în special, că definirea zonei costiere ca având drept limită în partea maritimă limita exterioară a apelor teritoriale reprezintă o delimitare deosebit de cuprinzătoare care depășește domeniul de competență al autorităților de planificare existente (depășind și resursele lor umane și financiare) din statele membre și că definiția limitei terestre a zonelor costiere este insuficient de clară, cu implicații directe asupra planurilor și practicilor existente în materie de amenajare a teritoriului;

| 24. | consideră că o directivă-cadru ar trebui să stabilească principii comune, să faciliteze cooperarea transfrontalieră și cooperarea între administrațiile naționale cu competențe în ce privește litoralul și să lase definirea „zonelor costiere”, atunci când este necesar și oportun, la latitudinea autorităților din statele membre conform politicii și practicilor de amenajare a teritoriului din jurisdicțiile lor respective; |
| --- | --- |

24.

consideră că o directivă-cadru ar trebui să stabilească principii comune, să faciliteze cooperarea transfrontalieră și cooperarea între administrațiile naționale cu competențe în ce privește litoralul și să lase definirea „zonelor costiere”, atunci când este necesar și oportun, la latitudinea autorităților din statele membre conform politicii și practicilor de amenajare a teritoriului din jurisdicțiile lor respective;

| 25. | consideră că planificarea interfeței mare-uscat trebui să se bazeze pe o abordare mai cuprinzătoare, în condițiile în care conexiunile între spațiul terestru și cel maritim merg dincolo de „zona costieră” (cum ar fi influența bazinelor fluviale situate în zonele din interior, impactul porturilor în calitate de noduri de dezvoltare regională, interconectivitatea rutelor de transport și a sistemelor de producție și transmisie a energiei etc.) și sugerează ca statele membre să aibă mai multă flexibilitate la determinarea instrumentelor care facilitează coordonarea eficientă între activitățile desfășurate pe uscat și cele maritime; |
| --- | --- |

25.

consideră că planificarea interfeței mare-uscat trebui să se bazeze pe o abordare mai cuprinzătoare, în condițiile în care conexiunile între spațiul terestru și cel maritim merg dincolo de „zona costieră” (cum ar fi influența bazinelor fluviale situate în zonele din interior, impactul porturilor în calitate de noduri de dezvoltare regională, interconectivitatea rutelor de transport și a sistemelor de producție și transmisie a energiei etc.) și sugerează ca statele membre să aibă mai multă flexibilitate la determinarea instrumentelor care facilitează coordonarea eficientă între activitățile desfășurate pe uscat și cele maritime;

| 26. | astfel, pune la îndoială valoarea ideii de a transforma ceea ce, în prezent, reprezintă o abordare de management informal, într-un instrument suplimentar de planificare formală; nu este convins de utilitatea articolului 2 alineatul (3), care prevede că „dispozițiile prezentei directive nu aduc atingere competențelor statelor membre în domeniul amenajării teritoriului”, considerând că legislația privind managementul integrat al zonelor costiere este legislație în materie de amenajarea teritoriului, fiind în principal de competența statelor membre, cu toate că, în unele state, regiunile sunt cele care dețin această competență legislativă; crede că punerea în aplicare a directivei va avea impact direct asupra practicii de planificare la nivel național, regional și local și, din acest motiv, are rețineri serioase în a impune tuturor statelor membre costiere elaborarea obligatorie de strategii MIZC (4); |
| --- | --- |

26.

astfel, pune la îndoială valoarea ideii de a transforma ceea ce, în prezent, reprezintă o abordare de management informal, într-un instrument suplimentar de planificare formală; nu este convins de utilitatea articolului 2 alineatul (3), care prevede că „dispozițiile prezentei directive nu aduc atingere competențelor statelor membre în domeniul amenajării teritoriului”, considerând că legislația privind managementul integrat al zonelor costiere este legislație în materie de amenajarea teritoriului, fiind în principal de competența statelor membre, cu toate că, în unele state, regiunile sunt cele care dețin această competență legislativă; crede că punerea în aplicare a directivei va avea impact direct asupra practicii de planificare la nivel național, regional și local și, din acest motiv, are rețineri serioase în a impune tuturor statelor membre costiere elaborarea obligatorie de strategii MIZC (4);

| 27. | reamintește Recomandarea privind managementul integrat al zonei de coastă din 2002, care considera că „în condițiile diversității condițiilor din zonele costiere și a cadrelor juridice și instituționale din statele membre, obiectivele acțiunii propuse (de punere în aplicare a MIZC în Europa) pot fi realizate cel mai bine prin îndrumare la nivel de comunitate” (5); consideră că între timp nu au avut loc modificări importante și regretă că Comisia Europeană nu a luat pe deplin în considerare toate opțiunile neobligatorii de consolidare a punerii în aplicare a MIZC; |
| --- | --- |

27.

reamintește Recomandarea privind managementul integrat al zonei de coastă din 2002, care considera că „în condițiile diversității condițiilor din zonele costiere și a cadrelor juridice și instituționale din statele membre, obiectivele acțiunii propuse (de punere în aplicare a MIZC în Europa) pot fi realizate cel mai bine prin îndrumare la nivel de comunitate” (5); consideră că între timp nu au avut loc modificări importante și regretă că Comisia Europeană nu a luat pe deplin în considerare toate opțiunile neobligatorii de consolidare a punerii în aplicare a MIZC;

| 28. | consideră însă că MIZC trebuie să joace în continuare un rol important de completare a ASM, contribuind la gestionarea resurselor costiere și la implicarea părților interesate; solicită Comisiei Europene să reanalizeze modalitățile de revigorare a acestui rol prin elaborarea unor măsuri mai adecvate, neobligatorii; propune ca statele membre să evalueze care sunt măsurile specifice care trebuie luate pentru a garanta o mai mare coerență între amenajarea teritoriului și planurile de amenajare a spațiului maritim; |
| --- | --- |

28.

consideră însă că MIZC trebuie să joace în continuare un rol important de completare a ASM, contribuind la gestionarea resurselor costiere și la implicarea părților interesate; solicită Comisiei Europene să reanalizeze modalitățile de revigorare a acestui rol prin elaborarea unor măsuri mai adecvate, neobligatorii; propune ca statele membre să evalueze care sunt măsurile specifice care trebuie luate pentru a garanta o mai mare coerență între amenajarea teritoriului și planurile de amenajare a spațiului maritim;

Impactul local și regional

| 29. | scoate în evidență rolul jucat de autoritățile locale și regionale în domeniul amenajării teritoriului, inclusiv în ceea ce privește practicile în materie de ASM și MIZC; de asemenea, subliniază că, în domeniul politicii de amenajare a teritoriului, autoritățile locale și regionale sunt deja implicate în procese de coordonare bilaterală transfrontalieră; |
| --- | --- |

29.

scoate în evidență rolul jucat de autoritățile locale și regionale în domeniul amenajării teritoriului, inclusiv în ceea ce privește practicile în materie de ASM și MIZC; de asemenea, subliniază că, în domeniul politicii de amenajare a teritoriului, autoritățile locale și regionale sunt deja implicate în procese de coordonare bilaterală transfrontalieră;

| 30. | sprijină inițiativele regionale de cooperare existente la nivel macroregional sau la nivel de bazin maritim; regretă că propunerea de directivă nu ia în considerare în mod explicit diversitatea mediului maritim și potențialul unei mai strânse cooperări cu respectarea specificului regional; consideră că ar trebui să se țină seama și de impredictibilitatea legăturilor cu anumite țări terțe și de complexitatea regiunilor ultraperiferice; |
| --- | --- |

30.

sprijină inițiativele regionale de cooperare existente la nivel macroregional sau la nivel de bazin maritim; regretă că propunerea de directivă nu ia în considerare în mod explicit diversitatea mediului maritim și potențialul unei mai strânse cooperări cu respectarea specificului regional; consideră că ar trebui să se țină seama și de impredictibilitatea legăturilor cu anumite țări terțe și de complexitatea regiunilor ultraperiferice;

| 31. | consideră că potențialul impact dorit și nedorit la nivel local și regional al propunerii de directivă va fi considerabil, în special în ceea ce privește (a) impactul asupra competențelor existente ale nivelului local/regional în domeniul politicii și practicilor de amenajare a teritoriului și (b) impunerea unor sarcini administrative și financiare suplimentare; |
| --- | --- |

31.

consideră că potențialul impact dorit și nedorit la nivel local și regional al propunerii de directivă va fi considerabil, în special în ceea ce privește (a) impactul asupra competențelor existente ale nivelului local/regional în domeniul politicii și practicilor de amenajare a teritoriului și (b) impunerea unor sarcini administrative și financiare suplimentare;

| 32. | subliniază că propunerea de directivă, în formulare actuală, va avea repercusiuni negative asupra politicii și procedurilor de amenajare a teritoriului la nivel local și regional, întrucât prevede ca planurile de amenajare a teritoriului cu o dimensiune costieră trebuie să se conformeze unor cerințe minime de conținut specifice sectorului, care subminează considerabil autonomia de care dispun autoritățile de planificare pentru a găsi un echilibru între toate posibilitățile de utilizare adecvate; |
| --- | --- |

32.

subliniază că propunerea de directivă, în formulare actuală, va avea repercusiuni negative asupra politicii și procedurilor de amenajare a teritoriului la nivel local și regional, întrucât prevede ca planurile de amenajare a teritoriului cu o dimensiune costieră trebuie să se conformeze unor cerințe minime de conținut specifice sectorului, care subminează considerabil autonomia de care dispun autoritățile de planificare pentru a găsi un echilibru între toate posibilitățile de utilizare adecvate;

| 33. | consideră că propunerea de calendar, care prevede că planurile de amenajare a spațiului maritim și strategiile pentru managementul zonelor costiere trebuie să fie funcționale la 36 de luni după intrarea în vigoare a directivei, este foarte ambițioasă; consideră că un astfel de calendar nu poate fi respectat în acele zone în care ASM și MIZC se află încă în faza inițială; propune, prin urmare, extinderea calendarelor prevăzute în acest sens; |
| --- | --- |

33.

consideră că propunerea de calendar, care prevede că planurile de amenajare a spațiului maritim și strategiile pentru managementul zonelor costiere trebuie să fie funcționale la 36 de luni după intrarea în vigoare a directivei, este foarte ambițioasă; consideră că un astfel de calendar nu poate fi respectat în acele zone în care ASM și MIZC se află încă în faza inițială; propune, prin urmare, extinderea calendarelor prevăzute în acest sens;

| 34. | pune la îndoială logica unei revizuiri, cel puțin o dată la șase ani, a planurilor de amenajare a spațiului maritim și a strategiilor de management integrat al zonelor costiere, considerând că aceasta va reprezenta un exercițiu dificil și costisitor pentru autoritățile competente și că intervalul de timp nu corespunde în mod obligatoriu cu ciclurile de revizuire consacrate din statele membre; |
| --- | --- |

34.

pune la îndoială logica unei revizuiri, cel puțin o dată la șase ani, a planurilor de amenajare a spațiului maritim și a strategiilor de management integrat al zonelor costiere, considerând că aceasta va reprezenta un exercițiu dificil și costisitor pentru autoritățile competente și că intervalul de timp nu corespunde în mod obligatoriu cu ciclurile de revizuire consacrate din statele membre;

| 35. | subliniază că punerea în aplicare va aduce cu sine sarcini suplimentare considerabile pentru autoritățile de planificare la nivel local și regional, obligându-le, într-o perioadă de restrângeri bugetare, la identificarea unor resurse financiare și umane suplimentare, inclusiv a unor specialiști în domeniul amenajării spațiului maritim, greu de găsit, pentru a îndeplini astfel cerințele impuse de directivă; |
| --- | --- |

35.

subliniază că punerea în aplicare va aduce cu sine sarcini suplimentare considerabile pentru autoritățile de planificare la nivel local și regional, obligându-le, într-o perioadă de restrângeri bugetare, la identificarea unor resurse financiare și umane suplimentare, inclusiv a unor specialiști în domeniul amenajării spațiului maritim, greu de găsit, pentru a îndeplini astfel cerințele impuse de directivă;

| 36. | este îngrijorat de faptul că nu a avut loc o evaluare din partea Comisiei Europene cu privire la volumul sarcinilor administrative suplimentare și a costurilor de punere în aplicare; o parte semnificativă a acestor sarcini vor fi suportate de autoritățile locale și regionale; consideră ca aceste repercusiuni subminează aspectele generatoare de valoare adăugată ale propunerii de directivă pentru aceste autorități; |
| --- | --- |

36.

este îngrijorat de faptul că nu a avut loc o evaluare din partea Comisiei Europene cu privire la volumul sarcinilor administrative suplimentare și a costurilor de punere în aplicare; o parte semnificativă a acestor sarcini vor fi suportate de autoritățile locale și regionale; consideră ca aceste repercusiuni subminează aspectele generatoare de valoare adăugată ale propunerii de directivă pentru aceste autorități;

| 37. | prin urmare, propune efectuarea de către Comisia Europeană a unei evaluări ex-ante a: (a) impactului directivei asupra politicii și practicii de planificare în vigoare în zonele de coastă; și (b) costurilor suplimentare ale punerii în aplicare a directivei, în special la nivel local și regional. |
| --- | --- |

37.

prin urmare, propune efectuarea de către Comisia Europeană a unei evaluări ex-ante a: (a) impactului directivei asupra politicii și practicii de planificare în vigoare în zonele de coastă; și (b) costurilor suplimentare ale punerii în aplicare a directivei, în special la nivel local și regional.

II.   RECOMANDĂRI DE AMENDAMENTE

Amendamentul 1

Considerentul 3

| Textul propus de Comisie | Amendament |
| --- | --- |
| Politica maritimă integrată identifică amenajarea spațiului maritim și managementul integrat al zonelor costiere ca fiind instrumente de politică transsectoriale cu ajutorul cărora autoritățile publice și părțile interesate pot utiliza o abordare coordonată și integrată. Utilizarea unei abordări ecosistemice va contribui la promovarea creșterii sustenabile a economiilor maritime și costiere și a utilizării sustenabile a resurselor marine și costiere. | Politica maritimă integrată identifică amenajarea spațiului maritim și managementul integrat al zonelor costiere ca fiind instrumente de politică transsectoriale cu ajutorul cărora autoritățile publice și părțile interesate pot utiliza o abordare coordonată,
  și
  integrată
  și transfrontalieră
  . Utilizarea unei abordări ecosistemice va contribui la promovarea creșterii sustenabile a economiilor maritime și costiere și a utilizării sustenabile a resurselor marine și costiere. |

Textul propus de Comisie

Amendament

Politica maritimă integrată identifică amenajarea spațiului maritim și managementul integrat al zonelor costiere ca fiind instrumente de politică transsectoriale cu ajutorul cărora autoritățile publice și părțile interesate pot utiliza o abordare coordonată și integrată. Utilizarea unei abordări ecosistemice va contribui la promovarea creșterii sustenabile a economiilor maritime și costiere și a utilizării sustenabile a resurselor marine și costiere.

Politica maritimă integrată identifică amenajarea spațiului maritim și managementul integrat al zonelor costiere ca fiind instrumente de politică transsectoriale cu ajutorul cărora autoritățile publice și părțile interesate pot utiliza o abordare coordonată,
  și
  integrată
  și transfrontalieră
  . Utilizarea unei abordări ecosistemice va contribui la promovarea creșterii sustenabile a economiilor maritime și costiere și a utilizării sustenabile a resurselor marine și costiere.

Expunere de motive

Consolidarea cooperării transfrontaliere este indispensabilă pentru politica maritimă integrată, mai ales pentru amenajarea spațiului maritim și pentru managementul integrat al zonelor costiere.

Amendamentul 2

Considerentul 12

| Textul propus de Comisie | Amendament |
| --- | --- |
| Deși este indicat ca Uniunea să stabilească norme privind planurile de amenajare a spațiului maritim și strategiile de management integrat al zonelor costiere, statele membre și autoritățile lor competente rămân responsabile pentru a concepe și a determina conținutul acestor planuri și strategii pentru apele lor marine și zonele lor costiere, inclusiv pentru repartizarea spațiului maritim între diferitele activități sectoriale. | Deși este indicat ca Uniunea să stabilească
  un cadru
  norme privind
  pentru
  planurile de amenajare a spațiului maritim și strategiile de management integrat al zonelor costiere, statele membre și autoritățile lor competente rămân responsabile pentru a concepe și a determina conținutul acestor planuri și strategii pentru apele lor marine și zonele lor costiere, inclusiv pentru repartizarea spațiului maritim între diferitele activități sectoriale
  și utilizări maritime
  . |

Textul propus de Comisie

Amendament

Deși este indicat ca Uniunea să stabilească norme privind planurile de amenajare a spațiului maritim și strategiile de management integrat al zonelor costiere, statele membre și autoritățile lor competente rămân responsabile pentru a concepe și a determina conținutul acestor planuri și strategii pentru apele lor marine și zonele lor costiere, inclusiv pentru repartizarea spațiului maritim între diferitele activități sectoriale.

Deși este indicat ca Uniunea să stabilească
  un cadru
  norme privind
  pentru
  planurile de amenajare a spațiului maritim și strategiile de management integrat al zonelor costiere, statele membre și autoritățile lor competente rămân responsabile pentru a concepe și a determina conținutul acestor planuri și strategii pentru apele lor marine și zonele lor costiere, inclusiv pentru repartizarea spațiului maritim între diferitele activități sectoriale
  și utilizări maritime
  .

Amendamentul 3

Articolul 3 alineatul (2)

| Textul propus de Comisie | Amendament |
| --- | --- |
| 2. | „politică maritimă integrată” înseamnă politica Uniunii care are ca scop promovarea unui proces decizional coordonat și coerent pentru a maximiza dezvoltarea sustenabilă, creșterea economică și coeziunea socială a statelor membre, în special în ceea ce privește regiunile costiere, insulare și ultraperiferice din Uniune, precum și sectoarele maritime, prin politici coerente legate de domeniul maritim și printr-o cooperare internațională relevantă; |

Textul propus de Comisie

Amendament

2.

„politică maritimă integrată” înseamnă politica Uniunii care are ca scop promovarea unui proces decizional coordonat și coerent pentru a maximiza dezvoltarea sustenabilă, creșterea economică și coeziunea socială a statelor membre, în special în ceea ce privește regiunile costiere, insulare și ultraperiferice din Uniune, precum și sectoarele maritime, prin politici coerente legate de domeniul maritim și printr-o cooperare internațională relevantă;

| 2. | „politică maritimă integrată” înseamnă politica Uniunii care are ca scop promovarea unui proces decizional

  unei guvernanțe maritime intersectoriale și transfrontaliere
  coordonat
  e
  și coerent
  e
  , pentru a

  menită să
  maximiz
  eze
  a
  dezvoltarea sustenabilă, creșterea economică și coeziunea socială a statelor membre, în special în ceea ce privește regiunile costiere, insulare și ultraperiferice din Uniune,
  precum și sectoarele maritime, prin politici coerente legate de domeniul maritim și printr-o cooperare internațională relevantă
  ; |
| --- | --- |

2.

„politică maritimă integrată” înseamnă politica Uniunii care are ca scop promovarea unui proces decizional

  unei guvernanțe maritime intersectoriale și transfrontaliere
  coordonat
  e
  și coerent
  e
  , pentru a

  menită să
  maximiz
  eze
  a
  dezvoltarea sustenabilă, creșterea economică și coeziunea socială a statelor membre, în special în ceea ce privește regiunile costiere, insulare și ultraperiferice din Uniune,
  precum și sectoarele maritime, prin politici coerente legate de domeniul maritim și printr-o cooperare internațională relevantă
  ;

Amendamentul 4

Articolul 5

Obiectivele planurilor de amenajare a spațiului maritim și ale strategiilor de management integrat al zonelor costiere

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Planurile de amenajare a spațiului maritim și strategiile de management integrat al zonelor costiere utilizează o abordare ecosistemică pentru a facilita coexistența activităților sectoriale concurente în apele marine și zonele costiere și a preveni conflictele dintre aceste activități, și urmăresc să contribuie la:






  (a) | ... |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Planurile de amenajare a spațiului maritim și strategiile de management integrat al zonelor costiere utilizează o abordare ecosistemică pentru a facilita coexistența activităților sectoriale concurente în apele marine și zonele costiere și a preveni conflictele dintre aceste activități, și urmăresc să contribuie la:

(a)

...

| (b) | ... |
| --- | --- |

(b)

...

Planurile de amenajare a spațiului maritim și strategiile de management integrat al zonelor costiere utilizează o abordare ecosistemică pentru a facilita coexistența activităților sectoriale concurente în apele marine și zonele costiere și a preveni conflictele dintre aceste activități, și definesc obiective care pot contribui, între altele, urmăresc să contribuie la:

| (a) | ... |
| --- | --- |

(a)

...

| (b) | ... |
| --- | --- |

(b)

...

Expunere de motive

Ar trebui să reiasă clar că obiectivele numite în propunerea de directivă au un caracter ilustrativ. Autoritățile competente ar trebui să dispună de flexibilitatea necesară pentru a defini, ele însele, prioritățile adecvate pentru mediile lor maritim, stabilind modalitățile de punere în practică.

Amendamentul 5

Articolul 6

Cerințele minime specifice aplicabile planurilor de amenajare a spațiului maritim i strategiilor de management integrat al zonelor costiere

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| 1.   Planurile de amenajare a spațiului maritim și strategiile de management integrat al zonelor costiere stabilesc etapele operaționale pentru realizarea obiectivelor prevăzute la articolul 5, luând în considerare toate activitățile și măsurile relevante care le sunt aplicabile.
  2.   În acest sens, planurile de amenajare a spațiului maritim și strategiile de management integrat al zonelor costiere trebuie cel puțin:






  (a) | să fie coordonate reciproc, dacă nu sunt integrate; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

1.   Planurile de amenajare a spațiului maritim și strategiile de management integrat al zonelor costiere stabilesc etapele operaționale pentru realizarea obiectivelor prevăzute la articolul 5, luând în considerare toate activitățile și măsurile relevante care le sunt aplicabile.

2.   În acest sens, planurile de amenajare a spațiului maritim și strategiile de management integrat al zonelor costiere trebuie cel puțin:

(a)

să fie coordonate reciproc, dacă nu sunt integrate;

| (b) | să asigure o cooperare transfrontalieră eficace între statele membre, precum și între autoritățile naționale și părțile interesate din domeniul politicilor sectoriale relevante; |
| --- | --- |

(b)

să asigure o cooperare transfrontalieră eficace între statele membre, precum și între autoritățile naționale și părțile interesate din domeniul politicilor sectoriale relevante;

| (c) | să identifice efectele transfrontaliere ale planurilor de amenajare a spațiului maritim și ale strategiilor de management integrat al zonelor costiere asupra apelor marine și a zonelor costiere aflate sub suveranitatea sau jurisdicția țărilor terțe din aceeași regiune sau subregiune marină și din zonele costiere corespunzătoare, și să răspundă acestor efecte prin cooperarea cu autoritățile competente ale țărilor respective, în conformitate cu articolele 12 și 13; |
| --- | --- |

(c)

să identifice efectele transfrontaliere ale planurilor de amenajare a spațiului maritim și ale strategiilor de management integrat al zonelor costiere asupra apelor marine și a zonelor costiere aflate sub suveranitatea sau jurisdicția țărilor terțe din aceeași regiune sau subregiune marină și din zonele costiere corespunzătoare, și să răspundă acestor efecte prin cooperarea cu autoritățile competente ale țărilor respective, în conformitate cu articolele 12 și 13;

3.   Planurile de amenajare a spațiului maritim și strategiile de management integrat al zonelor costiere sunt revizuite cel puțin o dată la fiecare 6 ani.

1.   Planurile de amenajare a spațiului maritim și strategiile de management integrat al zonelor costiere stabilesc etapele operaționale pentru realizarea obiectivelor prevăzute la articolul 5, luând în considerare toate activitățile și măsurile relevante care le sunt aplicabile.

2.   În acest sens, planurile de amenajare a spațiului maritim și strategiile de management integrat al zonelor costiere trebuie cel puțin:

| (a) | să fie coordonate reciproc, dacă nu sunt integrate; |
| --- | --- |

(a)

să fie coordonate reciproc, dacă nu sunt integrate;

| (b) | să asigure o cooperare transfrontalieră eficace între statele membre, precum și între autoritățile naționale și părțile interesate din domeniul politicilor sectoriale relevante; |
| --- | --- |

(b)

să asigure o cooperare transfrontalieră eficace între statele membre, precum și între autoritățile naționale și părțile interesate din domeniul politicilor sectoriale relevante;

| (c) | să identifice efectele transfrontaliere ale planurilor de amenajare a spațiului maritim și ale strategiilor de management integrat al zonelor costiere asupra apelor marine și a zonelor costiere aflate sub suveranitatea sau jurisdicția țărilor terțe din aceeași regiune sau subregiune marină și din zonele costiere corespunzătoare, și să răspundă acestor efecte prin cooperarea cu autoritățile competente ale țărilor respective, în conformitate cu articolele 12 și 13; |
| --- | --- |

(c)

să identifice efectele transfrontaliere ale planurilor de amenajare a spațiului maritim și ale strategiilor de management integrat al zonelor costiere asupra apelor marine și a zonelor costiere aflate sub suveranitatea sau jurisdicția țărilor terțe din aceeași regiune sau subregiune marină și din zonele costiere corespunzătoare, și să răspundă acestor efecte prin cooperarea cu autoritățile competente ale țărilor respective, în conformitate cu articolele 12 și 13;

3.   Planurile de amenajare a spațiului maritim și strategiile de management integrat al zonelor costiere sunt revizuite în conformitate cu ciclurile naționale de revizuire a planurilor
  sau cel puțin o dată la fiecare 6 ani.

Expunere de motive

Ciclurile de punere în aplicare vor trebui să varieze de la un stat membru la altul pentru a reduce sarcina administrativă și pentru a garanta că punerea în aplicare a directivei corespunde practicilor existente și consacrate la nivelul statelor membre.

Amendamentul 6

Articolul 7

Cerințele minime specifice aplicabile planurilor de amenajare a spațiului maritim

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| 1.   Planurile de amenajare a spațiului maritim conțin cel puțin o cartografiere a apelor marine, care identifică distribuția spațială și temporală reală și potențială a tuturor activităților maritime relevante, cu scopul de a îndeplini obiectivele stabilite la articolul 5.
  2.   Atunci când elaborează planurile de amenajare a spațiului maritim, statele membre iau în considerare cel puțin următoarele activități:






  (a) | instalațiile pentru extracția de energie și producția de energie din surse regenerabile; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

1.   Planurile de amenajare a spațiului maritim conțin cel puțin o cartografiere a apelor marine, care identifică distribuția spațială și temporală reală și potențială a tuturor activităților maritime relevante, cu scopul de a îndeplini obiectivele stabilite la articolul 5.

2.   Atunci când elaborează planurile de amenajare a spațiului maritim, statele membre iau în considerare cel puțin următoarele activități:

(a)

instalațiile pentru extracția de energie și producția de energie din surse regenerabile;

| (b) | siturile și infrastructurile de extracție a țițeiului și a gazelor naturale; |
| --- | --- |

(b)

siturile și infrastructurile de extracție a țițeiului și a gazelor naturale;

| (c) | rutele de transport maritim; |
| --- | --- |

(c)

rutele de transport maritim;

| (d) | traseele cablurilor submarine și ale conductelor; |
| --- | --- |

(d)

traseele cablurilor submarine și ale conductelor;

| (e) | zonele de pescuit; |
| --- | --- |

(e)

zonele de pescuit;

| (f) | siturile de acvacultură maritimă; |
| --- | --- |

(f)

siturile de acvacultură maritimă;

| (g) | siturile de conservare a naturii. |
| --- | --- |

(g)

siturile de conservare a naturii.

1.   Planurile de amenajare a spațiului maritim conțin cel puțin o cartografiere a apelor marine, care identifică distribuția spațială și temporală reală și potențială a tuturor activităților maritime relevante, cu scopul de a îndeplini obiectivele stabilite la articolul 5.

2.   Atunci când elaborează planurile de amenajare a spațiului maritim, statele membre iau în considerare activitățile pe care le consideră relevante, care pot cuprinde
  cel puțin următoarele activități:

| (a) | instalațiile pentru extracția de energie și producția de energie din surse regenerabile; |
| --- | --- |

(a)

instalațiile pentru extracția de energie și producția de energie din surse regenerabile;

| (b) | siturile și infrastructurile de extracție a țițeiului și a gazelor naturale; |
| --- | --- |

(b)

siturile și infrastructurile de extracție a țițeiului și a gazelor naturale;

| (c) | rutele de transport maritim
  și zonele de navigație de agrement
  ; |
| --- | --- |

(c)

rutele de transport maritim
  și zonele de navigație de agrement
  ;

| (d) | traseele cablurilor submarine și ale conductelor; |
| --- | --- |

(d)

traseele cablurilor submarine și ale conductelor;

| (e) | zonele de pescuit; |
| --- | --- |

(e)

zonele de pescuit;

| (f) | siturile de acvacultură maritimă; |
| --- | --- |

(f)

siturile de acvacultură maritimă;

| (g) | siturile de conservare a naturii; |
| --- | --- |

(g)

siturile de conservare a naturii;

| (h) | zonele portuare (comerț, pescuit, agrement)
  . |
| --- | --- |

(h)

zonele portuare (comerț, pescuit, agrement)
  .

Expunere de motive

Trebuie prevăzut un nivel de flexibilitate suficient pentru a permite autorităților competente să definească prioritățile în conformitate cu mediul lor maritim și să stabilească modalitățile punerii lor în practică.

Activitățile de agrement sunt foarte dezvoltate în unele regiuni ale Europei, drept care trebuie să fie avute în vedere la amenajarea teritoriului, la fel ca și zonele portuare, care sunt mize majore ale amenajării spațiului maritim, dar și terestru (rețele rutiere, feroviare etc.).

Amendamentul 7

Articolul 8

Cerințele minime specifice aplicabile strategiilor de management integrat al zonelor costiere

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| 1.   Strategiile de management integrat al zonelor costiere conțin cel puțin un inventar al măsurilor existente aplicate în zonele costiere și o analiză a necesității unor acțiuni suplimentare, cu scopul de a îndeplini obiectivele stabilite la articolul 5. Strategiile prevăd o implementare integrată și transsectorială a politicii și țin cont de interacțiunile dintre activitățile terestre și cele maritime.
  2.   Atunci când elaborează strategiile de management integrat al zonelor costiere, statele membre iau în considerare cel puțin următoarele activități:






  (a) | exploatarea resurselor naturale specifice, incluzând instalațiile pentru extracția de energie și producția de energie din surse regenerabile; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

1.   Strategiile de management integrat al zonelor costiere conțin cel puțin un inventar al măsurilor existente aplicate în zonele costiere și o analiză a necesității unor acțiuni suplimentare, cu scopul de a îndeplini obiectivele stabilite la articolul 5. Strategiile prevăd o implementare integrată și transsectorială a politicii și țin cont de interacțiunile dintre activitățile terestre și cele maritime.

2.   Atunci când elaborează strategiile de management integrat al zonelor costiere, statele membre iau în considerare cel puțin următoarele activități:

(a)

exploatarea resurselor naturale specifice, incluzând instalațiile pentru extracția de energie și producția de energie din surse regenerabile;

| (b) | dezvoltarea infrastructurii, a instalațiilor de producție a energiei, a transportului, a porturilor, a lucrărilor maritime și a altor structuri, inclusiv a infrastructurii verzi; |
| --- | --- |

(b)

dezvoltarea infrastructurii, a instalațiilor de producție a energiei, a transportului, a porturilor, a lucrărilor maritime și a altor structuri, inclusiv a infrastructurii verzi;

| (c) | agricultura și industria; |
| --- | --- |

(c)

agricultura și industria;

| (d) | pescuitul și acvacultura; |
| --- | --- |

(d)

pescuitul și acvacultura;

| (e) | conservarea, refacerea și managementul ecosistemelor costiere, ale serviciilor ecosistemice și ale siturilor naturii, precum și ale peisajelor costiere și ale insulelor; |
| --- | --- |

(e)

conservarea, refacerea și managementul ecosistemelor costiere, ale serviciilor ecosistemice și ale siturilor naturii, precum și ale peisajelor costiere și ale insulelor;

| (f) | atenuarea schimbărilor climatice și adaptarea la acestea. |
| --- | --- |

(f)

atenuarea schimbărilor climatice și adaptarea la acestea.

1.   Strategiile de management integrat al zonelor costiere conțin cel puțin un inventar al măsurilor existente aplicate în zonele costiere și o analiză a necesității unor acțiuni suplimentare, cu scopul de a îndeplini obiectivele stabilite la articolul 5. Strategiile prevăd o implementare integrată și transsectorială a politicii și țin cont de interacțiunile dintre activitățile terestre și cele maritime.

2.   Atunci când elaborează strategiile de management integrat al zonelor costiere, statele membre iau în considerare cel puțin următoarele activități:

| (a) | exploatarea resurselor naturale specifice, incluzând instalațiile pentru extracția de energie și producția de energie din surse regenerabile; |
| --- | --- |

(a)

exploatarea resurselor naturale specifice, incluzând instalațiile pentru extracția de energie și producția de energie din surse regenerabile;

| (b) | dezvoltarea infrastructurii, a instalațiilor de producție a energiei, a transportului, a porturilor, a lucrărilor maritime și a altor structuri, inclusiv a infrastructurii verzi; |
| --- | --- |

(b)

dezvoltarea infrastructurii, a instalațiilor de producție a energiei, a transportului, a porturilor, a lucrărilor maritime și a altor structuri, inclusiv a infrastructurii verzi;

| (c) | agricultura și industria; |
| --- | --- |

(c)

agricultura și industria;

| (d) | pescuitul și acvacultura; |
| --- | --- |

(d)

pescuitul și acvacultura;

| (e) | conservarea, refacerea și managementul ecosistemelor costiere, ale serviciilor ecosistemice și ale siturilor naturii, precum și ale peisajelor costiere și ale insulelor; |
| --- | --- |

(e)

conservarea, refacerea și managementul ecosistemelor costiere, ale serviciilor ecosistemice și ale siturilor naturii, precum și ale peisajelor costiere și ale insulelor;

| (f) | atenuarea schimbărilor climatice și adaptarea la acestea. |
| --- | --- |

(f)

atenuarea schimbărilor climatice și adaptarea la acestea.

Expunere de motive

Consideră că legislația privind MIZC reprezintă echivalentul legislației privind amenajarea teritoriului, care este de competența statelor membre. În plus, nu recunoaște decât o valoare adăugată redusă a formalizării unui instrument informal de management.

Amendamentul 8

Articolul 14

Autoritățile competente

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| 1.   Fiecare stat membru desemnează, pentru fiecare zonă costieră și regiune sau subregiune marină vizată, autoritatea sau autoritățile competente pentru implementarea prezentei directive, inclusiv pentru asigurarea cooperării cu alte state membre, așa cum este prevăzută la articolul 12, și a cooperării cu țările terțe, așa cum este prevăzută la articolul 13.
  2.   Fiecare stat membru furnizează Comisiei o listă a autorităților competente, împreună cu informațiile enumerate în anexa I la prezenta directivă.
  3.   În același timp, fiecare stat membru comunică Comisiei o listă cu autoritățile sale competente responsabile în cadrul organismelor internaționale la care participă și care sunt relevante pentru implementarea prezentei directive.
  4.   Fiecare stat membru informează Comisia cu privire la orice modificare a informațiilor comunicate în temeiul alineatului (1), în termen de șase luni de la intrarea în vigoare a unei asemenea modificări. | 1.   Ținând seama de necesitatea unei abordări bazate pe guvernanța pe mai multe niveluri și transsectoriale puternice, F
  fiecare stat membru desemnează, pentru fiecare zonă costieră și regiune sau subregiune marină vizată, autoritatea sau autoritățile competente pentru implementarea prezentei directive, inclusiv pentru asigurarea cooperării cu alte state membre, așa cum este prevăzută la articolul 12, și a cooperării cu țările terțe, așa cum este prevăzută la articolul 13.
  2.   Fiecare stat membru furnizează Comisiei o listă a autorităților competente, împreună cu informațiile enumerate în anexa I la prezenta directivă.
  3.   În același timp, fiecare stat membru comunică Comisiei o listă cu autoritățile sale competente responsabile în cadrul organismelor internaționale la care participă și care sunt relevante pentru implementarea prezentei directive.
  4.   Fiecare stat membru informează Comisia cu privire la orice modificare a informațiilor comunicate în temeiul alineatului (1), în termen de șase luni de la intrarea în vigoare a unei asemenea modificări. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

1.   Fiecare stat membru desemnează, pentru fiecare zonă costieră și regiune sau subregiune marină vizată, autoritatea sau autoritățile competente pentru implementarea prezentei directive, inclusiv pentru asigurarea cooperării cu alte state membre, așa cum este prevăzută la articolul 12, și a cooperării cu țările terțe, așa cum este prevăzută la articolul 13.

2.   Fiecare stat membru furnizează Comisiei o listă a autorităților competente, împreună cu informațiile enumerate în anexa I la prezenta directivă.

3.   În același timp, fiecare stat membru comunică Comisiei o listă cu autoritățile sale competente responsabile în cadrul organismelor internaționale la care participă și care sunt relevante pentru implementarea prezentei directive.

4.   Fiecare stat membru informează Comisia cu privire la orice modificare a informațiilor comunicate în temeiul alineatului (1), în termen de șase luni de la intrarea în vigoare a unei asemenea modificări.

1.   Ținând seama de necesitatea unei abordări bazate pe guvernanța pe mai multe niveluri și transsectoriale puternice, F
  fiecare stat membru desemnează, pentru fiecare zonă costieră și regiune sau subregiune marină vizată, autoritatea sau autoritățile competente pentru implementarea prezentei directive, inclusiv pentru asigurarea cooperării cu alte state membre, așa cum este prevăzută la articolul 12, și a cooperării cu țările terțe, așa cum este prevăzută la articolul 13.

2.   Fiecare stat membru furnizează Comisiei o listă a autorităților competente, împreună cu informațiile enumerate în anexa I la prezenta directivă.

3.   În același timp, fiecare stat membru comunică Comisiei o listă cu autoritățile sale competente responsabile în cadrul organismelor internaționale la care participă și care sunt relevante pentru implementarea prezentei directive.

4.   Fiecare stat membru informează Comisia cu privire la orice modificare a informațiilor comunicate în temeiul alineatului (1), în termen de șase luni de la intrarea în vigoare a unei asemenea modificări.

Expunere de motive

Amendamentul dorește să sublinieze necesitatea unei abordări bazată pe guvernanța pe mai multe niveluri pentru punerea în aplicare a directivei.

Amendamentul 9

Articolul 16

Acte de punere în aplicare

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| 1.   Prin intermediul unor acte de punere în aplicare, Comisia poate adopta dispoziții privind următoarele:






  (a) | cu condiția să nu fi fost stabilite prin alte acte legislative ale UE, cum ar fi Directiva 2007/2/CE sau Directiva 2008/56/CE, specificațiile operaționale pentru gestionarea datelor vizate la articolul 10, în ceea ce privește






  — | partajarea datelor și interacționarea cu procese existente de gestionare și de colectare a datelor; și |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

1.   Prin intermediul unor acte de punere în aplicare, Comisia poate adopta dispoziții privind următoarele:

(a)

cu condiția să nu fi fost stabilite prin alte acte legislative ale UE, cum ar fi Directiva 2007/2/CE sau Directiva 2008/56/CE, specificațiile operaționale pentru gestionarea datelor vizate la articolul 10, în ceea ce privește

—

partajarea datelor și interacționarea cu procese existente de gestionare și de colectare a datelor; și

| (b) | etapele operaționale ale elaborării planurilor de amenajare a spațiului maritim și a strategiilor de management integrat al zonelor costiere, precum și ale raportării aferente, în ceea ce privește:






  — | coerența dintre obligațiile de raportare prevăzute de prezenta directivă și alte acte legislative relevante ale Uniunii; |
| --- | --- | --- |

(b)

etapele operaționale ale elaborării planurilor de amenajare a spațiului maritim și a strategiilor de management integrat al zonelor costiere, precum și ale raportării aferente, în ceea ce privește:

—

coerența dintre obligațiile de raportare prevăzute de prezenta directivă și alte acte legislative relevante ale Uniunii;

| — | ciclul de monitorizare și cel de revizuire; |
| --- | --- |

—

ciclul de monitorizare și cel de revizuire;

| — | modalitățile de cooperare transfrontalieră; |
| --- | --- |

—

modalitățile de cooperare transfrontalieră;

| — | consultarea publicului. |
| --- | --- |

—

consultarea publicului.

1.   Prin intermediul unor acte de punere în aplicare, Comisia poate adopta dispoziții privind următoarele:

| (a) | cu condiția să nu fi fost stabilite prin alte acte legislative ale UE, cum ar fi Directiva 2007/2/CE sau Directiva 2008/56/CE, specificațiile operaționale pentru gestionarea datelor vizate la articolul 10, în ceea ce privește






  — | partajarea datelor și interacționarea cu procese existente de gestionare și de colectare a datelor; și |
| --- | --- | --- |

(a)

cu condiția să nu fi fost stabilite prin alte acte legislative ale UE, cum ar fi Directiva 2007/2/CE sau Directiva 2008/56/CE, specificațiile operaționale pentru gestionarea datelor vizate la articolul 10, în ceea ce privește

—

partajarea datelor și interacționarea cu procese existente de gestionare și de colectare a datelor; și

| (b) | etapele operaționale ale elaborării planurilor de amenajare a spațiului maritim și a strategiilor de management integrat al zonelor costiere, precum și ale raportării aferente, în ceea ce privește:







  — | coerența dintre obligațiile de raportare prevăzute de prezenta directivă și alte acte legislative relevante ale Uniunii; |
| --- | --- | --- |

(b)

etapele operaționale ale elaborării planurilor de amenajare a spațiului maritim și a strategiilor de management integrat al zonelor costiere, precum și ale raportării aferente, în ceea ce privește:

—

coerența dintre obligațiile de raportare prevăzute de prezenta directivă și alte acte legislative relevante ale Uniunii;

| — | ciclul de monitorizare și cel de revizuire; |
| --- | --- |

—

ciclul de monitorizare și cel de revizuire;

| — | modalitățile de cooperare transfrontalieră; |
| --- | --- |

—

modalitățile de cooperare transfrontalieră;

| — | consultarea publicului. |
| --- | --- |

—

consultarea publicului.

2.   Actele de punere în aplicare vizate la alineatul (1) se adoptă în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 17 alineatul (2).

2.   Actele de punere în aplicare vizate la alineatul (1) se adoptă în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 17 alineatul (2).

Expunere de motive

Există rețineri considerabile privind utilizarea actelor de punere în aplicare, în special în ce privește aspectele operaționale de stabilire a planurilor și strategiilor care depășesc ceea ce este necesar pentru a contribui la îndeplinirea obligațiilor prevăzute de directivă.

Bruxelles, 9 octombrie 2013

Președintele Comitetului Regiunilor

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  În special Directiva-cadru „Strategia pentru mediul marin”, directivele europene privind păsările și habitatele și politica comună revizuită din domeniul pescuitului

1

(2)  Avizul Serviciului juridic al Consiliului din 12 iulie 2013 (12283/13)

2

(3)  Avizele motivate negative au fost prezentate de BE, DE, FI, IE, LT, NL, PL, SV, iar cele două avize pozitive provin din PT și RO.

3

(4)  Convenția de la Barcelona definește deja o serie de obligații ce revin statelor membre mediteraneene.

4

(5)  Recomandarea privind punerea în aplicare a gestionării integrate a zonelor de coastă din Europa (2002/413/CE); considerentul 17.

5

---