# Jurnalul Oficial C 32/2014

| | ISSN 1977-1029
  doi:10.3000/19771029.C_2014.032.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 32 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 574 februarie 2014 |

ISSN 1977-1029

doi:10.3000/19771029.C_2014.032.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 32

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 574 februarie 2014

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | II   Comunicări |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2014/C 032/01 | Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.7111 – Mitsui/ArcelorMittal Gonvarri Brasil Produtos Siderúrgicos/M Steel Comércio de Produtos Siderúrgicos) (
  1
  ) | 1 |
| 2014/C 032/02 | Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.7112 – Sigma Alimentos/Campofrio) (
  1
  ) | 1 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2014/C 032/01

Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.7111 – Mitsui/ArcelorMittal Gonvarri Brasil Produtos Siderúrgicos/M Steel Comércio de Produtos Siderúrgicos) (
  1
  )

1

1

2014/C 032/02

Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.7112 – Sigma Alimentos/Campofrio) (
  1
  )

1

1

| | IV   Informări |
| --- | --- |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Consiliu |
| 2014/C 032/03 | Concluziile Consiliului privind contribuția sportului la economia UE și, în special, la abordarea șomajului în rândul tinerilor și la incluziunea socială | 2 |
| 2014/C 032/04 | Concluziile Consiliului și ale reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, privind libertatea și pluralismul mass-mediei în mediul digital | 6 |
| | Comisia Europeană |
| 2014/C 032/05 | Rata dobânzii aplicată de către Banca Centrală Europeană principalelor sale operații de refinanțare: 0,25 % în 1 februarie 2014 – Rata de schimb a monedei euro | 8 |
| | Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor |
| 2014/C 032/06 | Rezumatul Avizului Autorității Europene pentru Protecția Datelor referitor la o propunere de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind prevenirea utilizării sistemului financiar în scopul spălării banilor și finanțării terorismului și la o propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului cu privire la informațiile privind plătitorul care însoțesc transferurile de fonduri | 9 |
| 2014/C 032/07 | Rezumatul Avizului Autorității Europene pentru Protecția Datelor referitor la propunerea de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului dintre Uniunea Europeană și Federația Rusă privind precursorii de droguri | 13 |
| 2014/C 032/08 | Rezumatul Avizului Autorității Europene pentru Protecția Datelor referitor la Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu cu titlul Consolidarea cooperării în domeniul asigurării respectării legii în UE: modelul european de schimb de informații (EIXM) | 15 |
| 2014/C 032/09 | Rezumatul Avizului Autorității Europene pentru Protecția Datelor referitor la propunerea modificată a Comisiei de directivă privind transparența măsurilor care reglementează prețurile medicamentelor de uz uman și includerea acestora în sfera de cuprindere a sistemelor publice de asigurări de sănătate | 17 |
| 2014/C 032/10 | Rezumatul Avizului Autorității Europene pentru Protecția Datelor referitor la Comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate privind Strategia de securitate cibernetică a Uniunii Europene: un spațiu cibernetic deschis, sigur și securizat și referitor la propunerea Comisiei de directivă privind măsurile de asigurare a unui nivel comun ridicat al securității rețelelor și informației în întreaga Uniune | 19 |
| 2014/C 032/11 | Rezumatul Avizului Autorității Europene pentru Protecția Datelor privind propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de apropiere a legislațiilor statelor membre cu privire la mărci și propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 207/2009 privind marca comunitară | 23 |
| 2014/C 032/12 | Rezumatul Avizului Autorității Europene pentru Protecția Datelor referitor la propunerile de regulament de instituire a sistemului de intrare/ieșire (EES) și de regulament de instituire a programului de înregistrare a călătorilor (RTP) | 25 |

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Consiliu

2014/C 032/03

Concluziile Consiliului privind contribuția sportului la economia UE și, în special, la abordarea șomajului în rândul tinerilor și la incluziunea socială

2

2014/C 032/04

Concluziile Consiliului și ale reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, privind libertatea și pluralismul mass-mediei în mediul digital

6

Comisia Europeană

2014/C 032/05

Rata dobânzii aplicată de către Banca Centrală Europeană principalelor sale operații de refinanțare: 0,25 % în 1 februarie 2014 – Rata de schimb a monedei euro

8

Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor

2014/C 032/06

Rezumatul Avizului Autorității Europene pentru Protecția Datelor referitor la o propunere de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind prevenirea utilizării sistemului financiar în scopul spălării banilor și finanțării terorismului și la o propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului cu privire la informațiile privind plătitorul care însoțesc transferurile de fonduri

9

2014/C 032/07

Rezumatul Avizului Autorității Europene pentru Protecția Datelor referitor la propunerea de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului dintre Uniunea Europeană și Federația Rusă privind precursorii de droguri

13

2014/C 032/08

Rezumatul Avizului Autorității Europene pentru Protecția Datelor referitor la Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu cu titlul Consolidarea cooperării în domeniul asigurării respectării legii în UE: modelul european de schimb de informații (EIXM)

15

2014/C 032/09

Rezumatul Avizului Autorității Europene pentru Protecția Datelor referitor la propunerea modificată a Comisiei de directivă privind transparența măsurilor care reglementează prețurile medicamentelor de uz uman și includerea acestora în sfera de cuprindere a sistemelor publice de asigurări de sănătate

17

2014/C 032/10

Rezumatul Avizului Autorității Europene pentru Protecția Datelor referitor la Comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate privind Strategia de securitate cibernetică a Uniunii Europene: un spațiu cibernetic deschis, sigur și securizat și referitor la propunerea Comisiei de directivă privind măsurile de asigurare a unui nivel comun ridicat al securității rețelelor și informației în întreaga Uniune

19

2014/C 032/11

Rezumatul Avizului Autorității Europene pentru Protecția Datelor privind propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de apropiere a legislațiilor statelor membre cu privire la mărci și propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 207/2009 privind marca comunitară

23

2014/C 032/12

Rezumatul Avizului Autorității Europene pentru Protecția Datelor referitor la propunerile de regulament de instituire a sistemului de intrare/ieșire (EES) și de regulament de instituire a programului de înregistrare a călătorilor (RTP)

25

| | V   Anunțuri |
| --- | --- |
| | PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI |
| | Comisia Europeană |
| 2014/C 032/13 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.7144 – Apollo/Fondo de Garantía de Depósitos de Entidades de Crédito/Synergy) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  ) | 30 |

V   Anunțuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisia Europeană

2014/C 032/13

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.7144 – Apollo/Fondo de Garantía de Depósitos de Entidades de Crédito/Synergy) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  )

1

30

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 4.2.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 32/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 32/1

---

Non-opoziție la o concentrare notificată

(Cazul COMP/M.7111 – Mitsui/ArcelorMittal Gonvarri Brasil Produtos Siderúrgicos/M Steel Comércio de Produtos Siderúrgicos)

(Text cu relevanță pentru SEE)

2014/C 32/01

La data de 29 ianuarie 2014, Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața comună. Prezenta decizie se bazează pe articolul 6 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului. Textul integral al deciziei este disponibil doar în limba engleză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, la secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale; |
| --- | --- |

—

pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, la secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale;

| — | în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) cu numărul de document 32014M7111. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană. |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) cu numărul de document 32014M7111. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană.

---

| 4.2.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 32/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 32/1

---

Non-opoziție la o concentrare notificată

(Cazul COMP/M.7112 – Sigma Alimentos/Campofrio)

(Text cu relevanță pentru SEE)

2014/C 32/02

La data de 29 ianuarie 2014, Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața comună. Prezenta decizie se bazează pe articolul 6 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului. Textul integral al deciziei este disponibil doar în limba engleză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, la secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale; |
| --- | --- |

—

pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, la secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale;

| — | în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) cu numărul de document 32014M7112. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană. |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) cu numărul de document 32014M7112. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană.

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Consiliu

| 4.2.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 32/2 |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 32/2

---

Concluziile Consiliului privind contribuția sportului la economia UE și, în special, la abordarea șomajului în rândul tinerilor și la incluziunea socială

2014/C 32/03

CONSILIUL ȘI REPREZENTANȚII GUVERNELOR STATELOR MEMBRE, REUNIȚI ÎN CADRUL CONSILIULUI,

I.   CONȘTIENȚI DE GRAVITATEA PROBLEMEI ȘOMAJULUI ÎN RÂNDUL TINERILOR DIN EUROPA ȘI DE CONSECINȚELE ACESTEIA:

| 1. | Șomajul în rândul tinerilor continuă să reprezinte o provocare majoră pentru UE și statele sale membre. În august 2013, rata șomajului în rândul tinerilor din EU-28 reprezenta 23,3 % (1), cu decalaje pronunțate între state membre și între regiuni din interiorul statelor membre (2). |
| --- | --- |

1.

Șomajul în rândul tinerilor continuă să reprezinte o provocare majoră pentru UE și statele sale membre. În august 2013, rata șomajului în rândul tinerilor din EU-28 reprezenta 23,3 % (1), cu decalaje pronunțate între state membre și între regiuni din interiorul statelor membre (2).

| 2. | Tinerii au fost loviți disproporționat de puternic de criza economică. În toate statele membre ale UE, ratele șomajului în rândul tinerilor sunt, în general, mult mai mari decât ratele șomajului pentru alte categorii de vârstă. La sfârșitul anului 2012, rata șomajului în rândul tinerilor era de 2,6 ori mai mare decât rata totală a șomajului (3). |
| --- | --- |

2.

Tinerii au fost loviți disproporționat de puternic de criza economică. În toate statele membre ale UE, ratele șomajului în rândul tinerilor sunt, în general, mult mai mari decât ratele șomajului pentru alte categorii de vârstă. La sfârșitul anului 2012, rata șomajului în rândul tinerilor era de 2,6 ori mai mare decât rata totală a șomajului (3).

| 3. | Aceste evoluții au consecințe grave, nu numai pentru persoanele vizate, ci și pentru societate și pentru economie în ansamblu. Șomajul pe termen lung poate intensifica marginalizarea, ducând la sărăcie și sporind riscul de excluziune socială. Comunitățile sunt expuse, de asemenea, unor riscuri considerabile, întrucât neimplicarea pe piața forței de muncă îi poate determina pe unii tineri să se sustragă participării la societatea civilă, ceea ce poate duce la accentuarea fragmentării sociale. |
| --- | --- |

3.

Aceste evoluții au consecințe grave, nu numai pentru persoanele vizate, ci și pentru societate și pentru economie în ansamblu. Șomajul pe termen lung poate intensifica marginalizarea, ducând la sărăcie și sporind riscul de excluziune socială. Comunitățile sunt expuse, de asemenea, unor riscuri considerabile, întrucât neimplicarea pe piața forței de muncă îi poate determina pe unii tineri să se sustragă participării la societatea civilă, ceea ce poate duce la accentuarea fragmentării sociale.

| 4. | Una dintre cele mai importante probleme cu care se confruntă tinerii din Europa ca urmare a crizei economice este provocarea reprezentată de lipsa locurilor de muncă și a experienței profesionale. De asemenea, există un decalaj crescând între abilitățile solicitate de anumiți angajatori și cele deținute de numeroși potențiali angajați. |
| --- | --- |

4.

Una dintre cele mai importante probleme cu care se confruntă tinerii din Europa ca urmare a crizei economice este provocarea reprezentată de lipsa locurilor de muncă și a experienței profesionale. De asemenea, există un decalaj crescând între abilitățile solicitate de anumiți angajatori și cele deținute de numeroși potențiali angajați.

II.   REAMINTIND FAPTUL CĂ CONSILIUL EUROPEAN:

| 5. | A recunoscut faptul că „combaterea șomajului în rândul tinerilor constituie un obiectiv special și imediat” și a subliniat că este important să se acorde „atenția cuvenită participării pe piața forței de muncă a grupurilor de tineri vulnerabili care se confruntă cu provocări specifice” (4). |
| --- | --- |

5.

A recunoscut faptul că „combaterea șomajului în rândul tinerilor constituie un obiectiv special și imediat” și a subliniat că este important să se acorde „atenția cuvenită participării pe piața forței de muncă a grupurilor de tineri vulnerabili care se confruntă cu provocări specifice” (4).

III.   SUBLINIAZĂ POTENȚIALUL SPORTULUI DE A ABORDA ACESTE PROVOCĂRI:

| 6. | Prin implicarea în activități sportive, tinerii dobândesc abilități și competențe personale și profesionale specifice care le îmbunătățesc capacitatea de inserție profesională. Printre acestea se numără competența de a învăța să înveți, competențe sociale și civice, dezvoltarea calităților de lider, comunicarea, munca în echipă, disciplina, creativitatea, spiritul întreprinzător. De asemenea, sportul oferă cunoștințe și abilități profesionale în domenii precum marketingul, managementul, siguranța și securitatea publică. Toate aceste abilități și competențe sprijină activ participarea, dezvoltarea și avansarea tinerilor în procesul de educație, formare și ocupare a unui loc de muncă, prin modalități relevante și aplicabile pieței forței de muncă, prețuite și căutate de angajatori. |
| --- | --- |

6.

Prin implicarea în activități sportive, tinerii dobândesc abilități și competențe personale și profesionale specifice care le îmbunătățesc capacitatea de inserție profesională. Printre acestea se numără competența de a învăța să înveți, competențe sociale și civice, dezvoltarea calităților de lider, comunicarea, munca în echipă, disciplina, creativitatea, spiritul întreprinzător. De asemenea, sportul oferă cunoștințe și abilități profesionale în domenii precum marketingul, managementul, siguranța și securitatea publică. Toate aceste abilități și competențe sprijină activ participarea, dezvoltarea și avansarea tinerilor în procesul de educație, formare și ocupare a unui loc de muncă, prin modalități relevante și aplicabile pieței forței de muncă, prețuite și căutate de angajatori.

| 7. | Organizarea, administrarea și implementarea activităților sportive în Europa se bazează în mod tradițional pe implicarea voluntară. Potrivit unui sondaj Eurobarometru (5), aproape un sfert dintre persoanele implicate în activități de voluntariat (24 %) sunt active în domeniul sportului. Munca voluntară în domeniul sportului, desfășurată în special la nivel de masă și prin intermediul cluburilor, este deosebit de valoroasă din punct de vedere social, economic și democratic. |
| --- | --- |

7.

Organizarea, administrarea și implementarea activităților sportive în Europa se bazează în mod tradițional pe implicarea voluntară. Potrivit unui sondaj Eurobarometru (5), aproape un sfert dintre persoanele implicate în activități de voluntariat (24 %) sunt active în domeniul sportului. Munca voluntară în domeniul sportului, desfășurată în special la nivel de masă și prin intermediul cluburilor, este deosebit de valoroasă din punct de vedere social, economic și democratic.

| 8. | Atractivitatea sportului este universală și nu cunoaște bariere culturale sau socioeconomice. Sportul are un caracter internațional și atrage o gamă largă și diversă de persoane. În consecință, activitățile sportive sunt o modalitate excelentă de a integra grupurile minoritare și marginalizate. Sportul produce o stare accentuată de bine la nivel emoțional și poate contribui semnificativ la spiritul de solidaritate, fiind unul dintre factorii care aduc stabilitate, coeziune și pace în cadrul comunităților. |
| --- | --- |

8.

Atractivitatea sportului este universală și nu cunoaște bariere culturale sau socioeconomice. Sportul are un caracter internațional și atrage o gamă largă și diversă de persoane. În consecință, activitățile sportive sunt o modalitate excelentă de a integra grupurile minoritare și marginalizate. Sportul produce o stare accentuată de bine la nivel emoțional și poate contribui semnificativ la spiritul de solidaritate, fiind unul dintre factorii care aduc stabilitate, coeziune și pace în cadrul comunităților.

| 9. | Sectorul sportului, inclusiv activitățile voluntare din sport, constituie o valoare socială și economică cuantificabilă și semnificativă la nivelul economiilor naționale. Există tot mai multe dovezi că sportul are o contribuție semnificativă la economia Europei și reprezintă un important factor de creștere economică și de ocupare a forței de muncă, asigurând, în același timp, coeziune socială și bunăstare, aducând astfel o contribuție deosebită la realizarea obiectivelor Strategiei Europa 2020 (6). |
| --- | --- |

9.

Sectorul sportului, inclusiv activitățile voluntare din sport, constituie o valoare socială și economică cuantificabilă și semnificativă la nivelul economiilor naționale. Există tot mai multe dovezi că sportul are o contribuție semnificativă la economia Europei și reprezintă un important factor de creștere economică și de ocupare a forței de muncă, asigurând, în același timp, coeziune socială și bunăstare, aducând astfel o contribuție deosebită la realizarea obiectivelor Strategiei Europa 2020 (6).

| 10. | Conform unui studiu recent desfășurat la nivelul Uniunii Europene cu privire la creșterea economică și ocuparea forței de muncă în UE (7), ponderea activităților legate de sport la valoarea adăugată în UE se ridică la 1,76 % (8). În UE, ponderea ocupării forței de muncă în domenii legate de sport este de 2,12 %. Atunci când se iau în considerare efectele multiplicatoare, ponderea sportului atinge chiar cifra de 2,98 % din totalul valorii adăugate brute în UE. Conform studiului respectiv, ponderea sportului la valoarea adăugată europeană este, prin urmare, comparabilă cu ponderea agriculturii, silviculturii și sectorului piscicol la un loc, fiecare al șaizecilea euro generat și câștigat în UE fiind legat de sport. |
| --- | --- |

10.

Conform unui studiu recent desfășurat la nivelul Uniunii Europene cu privire la creșterea economică și ocuparea forței de muncă în UE (7), ponderea activităților legate de sport la valoarea adăugată în UE se ridică la 1,76 % (8). În UE, ponderea ocupării forței de muncă în domenii legate de sport este de 2,12 %. Atunci când se iau în considerare efectele multiplicatoare, ponderea sportului atinge chiar cifra de 2,98 % din totalul valorii adăugate brute în UE. Conform studiului respectiv, ponderea sportului la valoarea adăugată europeană este, prin urmare, comparabilă cu ponderea agriculturii, silviculturii și sectorului piscicol la un loc, fiecare al șaizecilea euro generat și câștigat în UE fiind legat de sport.

| 11. | Sportul este un sector rezistent al economiei. Nivelurile de participare rămân relativ stabile în cursul diferitelor faze ale ciclului economic. Sportul este structurat într-un sistem de evenimente și activități sportive, organizate de organizații sportive, de la nivel de masă până la niveluri de vârf. Aceste evenimente își păstrează popularitatea, în special în rândul tinerilor, chiar și atunci când condițiile economice sunt dificile. Deși evenimentele sportive pot fi afectate de condițiile economice fluctuante, cadrul evenimentelor sportive și al activităților sportive rămâne stabil. |
| --- | --- |

11.

Sportul este un sector rezistent al economiei. Nivelurile de participare rămân relativ stabile în cursul diferitelor faze ale ciclului economic. Sportul este structurat într-un sistem de evenimente și activități sportive, organizate de organizații sportive, de la nivel de masă până la niveluri de vârf. Aceste evenimente își păstrează popularitatea, în special în rândul tinerilor, chiar și atunci când condițiile economice sunt dificile. Deși evenimentele sportive pot fi afectate de condițiile economice fluctuante, cadrul evenimentelor sportive și al activităților sportive rămâne stabil.

| 12. | Sportul are potențialul de a crea locuri de muncă și de a sprijini dezvoltarea economică locală, prin construirea și întreținerea de facilități sportive, organizarea de evenimente sportive, prin activități desfășurate pe piața industriei articolelor sportive și a serviciilor sportive, precum și prin activități conexe din alte sectoare. Infrastructura legată de evenimente și activități sportive (de la nivel local), atunci când este planificată atent cu un scop multifuncțional și cu o viziune clară asupra viitorului său rol funcțional, poate contribui la stabilizarea și dinamizarea economiei. |
| --- | --- |

12.

Sportul are potențialul de a crea locuri de muncă și de a sprijini dezvoltarea economică locală, prin construirea și întreținerea de facilități sportive, organizarea de evenimente sportive, prin activități desfășurate pe piața industriei articolelor sportive și a serviciilor sportive, precum și prin activități conexe din alte sectoare. Infrastructura legată de evenimente și activități sportive (de la nivel local), atunci când este planificată atent cu un scop multifuncțional și cu o viziune clară asupra viitorului său rol funcțional, poate contribui la stabilizarea și dinamizarea economiei.

| 13. | Sportul are efecte de propagare în alte sectoare. Evenimentele și campionatele sportive au în general efecte pozitive asupra unor sectoare precum turismul, cultura, transporturile, mass-media, infrastructura publică etc. De asemenea, au capacitatea de a reuni oamenii și de a crea un sentiment de apartenență și de succes împărtășit. Sportul își poate aduce astfel o contribuție substanțială la facilitarea eforturilor UE de redresare în urma dificultăților economice actuale. |
| --- | --- |

13.

Sportul are efecte de propagare în alte sectoare. Evenimentele și campionatele sportive au în general efecte pozitive asupra unor sectoare precum turismul, cultura, transporturile, mass-media, infrastructura publică etc. De asemenea, au capacitatea de a reuni oamenii și de a crea un sentiment de apartenență și de succes împărtășit. Sportul își poate aduce astfel o contribuție substanțială la facilitarea eforturilor UE de redresare în urma dificultăților economice actuale.

IV.   SUBLINIAZĂ URMĂTOARELE MESAJE PRIORITARE DE POLITICĂ:

| 14. | Datorită importanței sectorului sportului pentru economie și a posibilităților pe care acest sector le oferă tinerilor, inclusiv celor deosebit de vulnerabili și de dezavantajați, de a dobândi abilități și cunoștințe utile, sportul poate juca un rol important în abordarea problemei stringente a șomajului în rândul tinerilor și poate impulsiona redresarea economică. Este necesară o gamă largă de acțiuni, implicând mobilizarea unor părți interesate diverse, pentru a răspunde provocărilor enunțate anterior. |
| --- | --- |

14.

Datorită importanței sectorului sportului pentru economie și a posibilităților pe care acest sector le oferă tinerilor, inclusiv celor deosebit de vulnerabili și de dezavantajați, de a dobândi abilități și cunoștințe utile, sportul poate juca un rol important în abordarea problemei stringente a șomajului în rândul tinerilor și poate impulsiona redresarea economică. Este necesară o gamă largă de acțiuni, implicând mobilizarea unor părți interesate diverse, pentru a răspunde provocărilor enunțate anterior.

| 15. | Deși nu înlocuiește ocuparea unui loc de muncă remunerat, implicarea în activități voluntare poate totuși înzestra cetățenii cu noi abilități, contribuind astfel în mod pozitiv la capacitatea lor de inserție profesională și consolidându-le sentimentul de apartenență la societate. Participarea tinerilor, în special la sportul de masă, în calitate de participanți, facilitatori sau organizatori, dezvoltă abilități și competențe-cheie la nivel personal. Activitățile voluntare din domeniul sportului, ca modalitate de învățare nonformală și informală, îi ajută pe tineri să dobândească abilități și competențe care completează educația formală. |
| --- | --- |

15.

Deși nu înlocuiește ocuparea unui loc de muncă remunerat, implicarea în activități voluntare poate totuși înzestra cetățenii cu noi abilități, contribuind astfel în mod pozitiv la capacitatea lor de inserție profesională și consolidându-le sentimentul de apartenență la societate. Participarea tinerilor, în special la sportul de masă, în calitate de participanți, facilitatori sau organizatori, dezvoltă abilități și competențe-cheie la nivel personal. Activitățile voluntare din domeniul sportului, ca modalitate de învățare nonformală și informală, îi ajută pe tineri să dobândească abilități și competențe care completează educația formală.

| 16. | Sportul oferă un mediu în care tinerii își pot perfecționa aceste abilități, îmbunătățindu-și astfel capacitatea de inserție profesională și productivitatea viitoare, într-un moment în care condițiile de pe piața forței de muncă sunt extrem de exigente, oportunitățile de angajare sunt puține, iar cele de dezvoltare a unor abilități la fața locului sunt limitate. |
| --- | --- |

16.

Sportul oferă un mediu în care tinerii își pot perfecționa aceste abilități, îmbunătățindu-și astfel capacitatea de inserție profesională și productivitatea viitoare, într-un moment în care condițiile de pe piața forței de muncă sunt extrem de exigente, oportunitățile de angajare sunt puține, iar cele de dezvoltare a unor abilități la fața locului sunt limitate.

| 17. | Implicarea în sport, în special în sportul de masă, le permite tinerilor să își canalizeze energia, speranțele și entuziasmul înnăscut într-un mod constructiv și care aduce o contribuție în cadrul comunităților în care ei trăiesc. Implicarea în sport poate contracara problemele sociale cu care se confruntă statele membre, cum ar fi fragmentarea socială și prejudecățile împotriva unor grupuri specifice, oferind tinerilor, în special celor care nu ocupă un loc de muncă remunerat sau nu au oportunități de educație și formare relevante, o preocupare pozitivă, constructivă și bazată pe comunitate. |
| --- | --- |

17.

Implicarea în sport, în special în sportul de masă, le permite tinerilor să își canalizeze energia, speranțele și entuziasmul înnăscut într-un mod constructiv și care aduce o contribuție în cadrul comunităților în care ei trăiesc. Implicarea în sport poate contracara problemele sociale cu care se confruntă statele membre, cum ar fi fragmentarea socială și prejudecățile împotriva unor grupuri specifice, oferind tinerilor, în special celor care nu ocupă un loc de muncă remunerat sau nu au oportunități de educație și formare relevante, o preocupare pozitivă, constructivă și bazată pe comunitate.

| 18. | Investirea la scară redusă a banilor publici în facilități sportive locale și sprijinirea cluburilor sportive susținute de comunitate pot genera beneficii semnificative sub forma unor comunități mai puternice, mai sigure și mai unite. |
| --- | --- |

18.

Investirea la scară redusă a banilor publici în facilități sportive locale și sprijinirea cluburilor sportive susținute de comunitate pot genera beneficii semnificative sub forma unor comunități mai puternice, mai sigure și mai unite.

| 19. | Participarea la organizarea de evenimente sportive naționale și internaționale și implicarea în dezvoltarea și întreținerea infrastructurii sportive, la nivel local sau național, poate fi unul dintre factorii-cheie pentru crearea de noi locuri de muncă, destinate în special tinerilor. |
| --- | --- |

19.

Participarea la organizarea de evenimente sportive naționale și internaționale și implicarea în dezvoltarea și întreținerea infrastructurii sportive, la nivel local sau național, poate fi unul dintre factorii-cheie pentru crearea de noi locuri de muncă, destinate în special tinerilor.

V.   RĂSPUNZÂND MESAJELOR DE POLITICĂ PRIORITARE, INVITĂ STATELE MEMBRE, ȚINÂND SEAMA ÎN MOD CORESPUNZĂTOR DE PRINCIPIUL SUBSIDIARITĂȚII:

| 20. | Să desfășoare un schimb de bune practici și experiențe cu privire la:






  — | îmbunătățirea participării tinerilor la sport și a implicării lor în societate, la nivel local, în special în momentul în care părăsesc structurile educației formale; |
| --- | --- | --- |

20.

Să desfășoare un schimb de bune practici și experiențe cu privire la:

—

îmbunătățirea participării tinerilor la sport și a implicării lor în societate, la nivel local, în special în momentul în care părăsesc structurile educației formale;

| — | modul în care implicarea voluntară la nivelul cluburilor și organizațiilor sportive poate dezvolta abilități și competențe transversale; |
| --- | --- |

—

modul în care implicarea voluntară la nivelul cluburilor și organizațiilor sportive poate dezvolta abilități și competențe transversale;

| — | modul în care implicarea voluntară în activități sportive poate consolida comunități mai sigure și mai unite; |
| --- | --- |

—

modul în care implicarea voluntară în activități sportive poate consolida comunități mai sigure și mai unite;

| — | organizarea de ucenicii și de stagii în organizații sportive care să motiveze tinerii și să faciliteze accesul național și transnațional la piața forței de muncă. |
| --- | --- |

—

organizarea de ucenicii și de stagii în organizații sportive care să motiveze tinerii și să faciliteze accesul național și transnațional la piața forței de muncă.

| 21. | Să promoveze acțiuni de politică care urmăresc dezvoltarea abilităților tinerilor prin intermediul sportului. În acest sens, să sprijine organizațiile de voluntari și/sau cluburile sportive, precum și activitățile și/sau evenimentele sportive, la nivel de masă și/sau la nivel profesional. |
| --- | --- |

21.

Să promoveze acțiuni de politică care urmăresc dezvoltarea abilităților tinerilor prin intermediul sportului. În acest sens, să sprijine organizațiile de voluntari și/sau cluburile sportive, precum și activitățile și/sau evenimentele sportive, la nivel de masă și/sau la nivel profesional.

| 22. | Să caute modalități de îmbunătățire a parcursurilor educaționale pentru viitorii profesioniști și voluntari din domeniul sportului și să promoveze învățarea la fața locului, pentru a dezvolta abilități care pot fi recunoscute de cadrele naționale ale calificărilor. Acestea ar putea fi corelate cu Cadrul european al calificărilor, pentru a îmbunătăți transparența și mobilitatea internațională a tinerilor vizați. Ar trebui explorat potențialul de recunoaștere a abilităților dobândite prin învățare informală și nonformală în domeniul sportului. |
| --- | --- |

22.

Să caute modalități de îmbunătățire a parcursurilor educaționale pentru viitorii profesioniști și voluntari din domeniul sportului și să promoveze învățarea la fața locului, pentru a dezvolta abilități care pot fi recunoscute de cadrele naționale ale calificărilor. Acestea ar putea fi corelate cu Cadrul european al calificărilor, pentru a îmbunătăți transparența și mobilitatea internațională a tinerilor vizați. Ar trebui explorat potențialul de recunoaștere a abilităților dobândite prin învățare informală și nonformală în domeniul sportului.

| 23. | Să încurajeze investițiile strategice în sport, utilizând, după caz, posibilitățile oferite de instrumentele de finanțare ale UE, inclusiv fondurile structurale ale UE (în special Fondul social european și Fondul european de dezvoltare regională), precum și de instrumentele financiare ale UE, cum ar fi finanțarea oferită de Banca Europeană de Investiții. |
| --- | --- |

23.

Să încurajeze investițiile strategice în sport, utilizând, după caz, posibilitățile oferite de instrumentele de finanțare ale UE, inclusiv fondurile structurale ale UE (în special Fondul social european și Fondul european de dezvoltare regională), precum și de instrumentele financiare ale UE, cum ar fi finanțarea oferită de Banca Europeană de Investiții.

| 24. | Să promoveze cooperarea internă eficace în cadrul autorităților publice, între sectoarele responsabile de afaceri sociale, tineret, ocuparea forței de muncă și chestiuni economice, pentru a asigura o sensibilizare sporită cu privire la rolul social și economic al sportului. |
| --- | --- |

24.

Să promoveze cooperarea internă eficace în cadrul autorităților publice, între sectoarele responsabile de afaceri sociale, tineret, ocuparea forței de muncă și chestiuni economice, pentru a asigura o sensibilizare sporită cu privire la rolul social și economic al sportului.

VI.   INVITĂ STATELE MEMBRE ȘI COMISIA, ÎN LIMITA COMPETENȚELOR ACESTORA ȘI ȚINÂND SEAMA ÎN MOD CORESPUNZĂTOR DE PRINCIPIUL SUBSIDIARITĂȚII:

| 25. | Să promoveze colaborarea transsectorială la nivel de experți în domeniul educației, formării, tineretului și ocupării forței de muncă, în vederea examinării dezvoltării abilităților și competențelor. |
| --- | --- |

25.

Să promoveze colaborarea transsectorială la nivel de experți în domeniul educației, formării, tineretului și ocupării forței de muncă, în vederea examinării dezvoltării abilităților și competențelor.

| 26. | Să valorifice pe deplin programul Erasmus+ drept oportunitate pentru dezvoltarea de abilități și competențe personale și profesionale. |
| --- | --- |

26.

Să valorifice pe deplin programul Erasmus+ drept oportunitate pentru dezvoltarea de abilități și competențe personale și profesionale.

| 27. | Să identifice modurile prin care sportul poate fi finanțat pentru a promova incluziunea socială și ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor, prin fonduri structurale (în special Fondul social european sau Fondul european de dezvoltare regională) sau prin alte mecanisme de finanțare ale UE, cum ar fi finanțarea oferită de Banca Europeană de Investiții, în special dezvoltarea și, după caz, întreținerea infrastructurii sportive de dimensiuni mici din orașe destinată uzului public, acordând o atenție specială zonelor cu probleme sociale. O astfel de infrastructură de mici dimensiuni poate contribui la atingerea unui număr mare de obiective sociale, precum crearea de locuri de muncă, incluziunea socială și ameliorarea sănătății. |
| --- | --- |

27.

Să identifice modurile prin care sportul poate fi finanțat pentru a promova incluziunea socială și ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor, prin fonduri structurale (în special Fondul social european sau Fondul european de dezvoltare regională) sau prin alte mecanisme de finanțare ale UE, cum ar fi finanțarea oferită de Banca Europeană de Investiții, în special dezvoltarea și, după caz, întreținerea infrastructurii sportive de dimensiuni mici din orașe destinată uzului public, acordând o atenție specială zonelor cu probleme sociale. O astfel de infrastructură de mici dimensiuni poate contribui la atingerea unui număr mare de obiective sociale, precum crearea de locuri de muncă, incluziunea socială și ameliorarea sănătății.

| 28. | Să consolideze dialogul și inițiativele comune cu părțile interesate cheie, în special organizațiile sportive, industriile articolelor sportive și organizațiile de tineret, pentru a dezvolta în continuare un mediu favorabil atragerii tinerilor în sectorul sportului. |
| --- | --- |

28.

Să consolideze dialogul și inițiativele comune cu părțile interesate cheie, în special organizațiile sportive, industriile articolelor sportive și organizațiile de tineret, pentru a dezvolta în continuare un mediu favorabil atragerii tinerilor în sectorul sportului.

| 29. | Să reflecteze asupra modului în care contribuția sportului la dezvoltarea abilităților tinerilor și la menținerea unor comunități favorabile incluziunii sociale în vremuri de șomaj ridicat în rândul tinerilor poate fi abordată cât mai eficient în contextul viitoarelor activități privind sportul la nivelul UE. |
| --- | --- |

29.

Să reflecteze asupra modului în care contribuția sportului la dezvoltarea abilităților tinerilor și la menținerea unor comunități favorabile incluziunii sociale în vremuri de șomaj ridicat în rândul tinerilor poate fi abordată cât mai eficient în contextul viitoarelor activități privind sportul la nivelul UE.

VII.   CA RĂSPUNS LA MESAJELE PRIORITARE DE POLITICĂ, INVITĂ COMISIA:

| 30. | Să organizeze un seminar transsectorial la nivel înalt privind contribuția sportului la crearea de locuri de muncă și la abordarea șomajului în UE, în special a șomajului în rândul tinerilor. |
| --- | --- |

30.

Să organizeze un seminar transsectorial la nivel înalt privind contribuția sportului la crearea de locuri de muncă și la abordarea șomajului în UE, în special a șomajului în rândul tinerilor.

| 31. | Pe baza cooperării în curs desfășurate de UE la nivel de experți, să pregătească un studiu privind contribuția sportului la capacitatea de inserție profesională a tinerilor în contextul Strategiei Europa 2020. |
| --- | --- |

31.

Pe baza cooperării în curs desfășurate de UE la nivel de experți, să pregătească un studiu privind contribuția sportului la capacitatea de inserție profesională a tinerilor în contextul Strategiei Europa 2020.

---

(1)  Rata șomajului în rândul tinerilor depășește 50 % în anumite state membre și 70 % în anumite regiuni, în timp ce în câteva regiuni se situează chiar sub 5 %.

(2)  http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_PUBLIC/3-30082013-AP/EN/3-30082013-AP-EN.PDF

(3)  A se vedea nota de subsol nr. 2.

(4)  Concluziile Consiliului European (27 și 28 iunie 2013), EUCO 104/2/13 REV 2.

(5)  Sondaj special Eurobarometru privind voluntariatul și solidaritatea dintre generații, octombrie 2011.

(6)  Studiul Comisiei „Contribuția sportului la creșterea economică și la ocuparea forței de muncă în UE” (2012).

(7)  Studiu privind contribuția sportului la creșterea economică și la ocuparea forței de muncă în UE, comandat de Comisia Europeană; consorțiu condus de SportsEconAustria; raport final, noiembrie 2012.

(8)  Conform definiției de la Vilnius a sportului – definiția largă: toate activitățile care au la bază sportul, plus toate activitățile pe care se bazează sportul, plus definiția statistică a sportului conform NACE 92.6 revizuirea 1.1.

---

| 4.2.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 32/6 |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 32/6

---

Concluziile Consiliului și ale reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, privind libertatea și pluralismul mass-mediei în mediul digital

2014/C 32/04

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE ȘI REPREZENTANȚII GUVERNELOR STATELOR MEMBRE, REUNIȚI ÎN CADRUL CONSILIULUI,

REMARCÂND CĂ:

| 1. | libertatea și pluralismul mass-mediei sunt valori fundamentale consacrate în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene. Acestea reprezintă un stâlp de bază al democrației, întrucât mass-media joacă un rol important în asigurarea transparenței și a răspunderii și influențează opinia publică, dar și participarea și contribuția cetățenilor la procesele de luare a deciziilor; |
| --- | --- |

1.

libertatea și pluralismul mass-mediei sunt valori fundamentale consacrate în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene. Acestea reprezintă un stâlp de bază al democrației, întrucât mass-media joacă un rol important în asigurarea transparenței și a răspunderii și influențează opinia publică, dar și participarea și contribuția cetățenilor la procesele de luare a deciziilor;

| 2. | în ultimii ani, în Uniunea Europeană au fost remarcate o serie de provocări la adresa libertății și pluralismului mass-mediei. Acestea includ chestiuni scoase în evidență de procese în justiție, de anchete oficiale, de rapoarte ale Parlamentului European și ale organizațiilor neguvernamentale, precum și de dezbateri parlamentare naționale și europene; |
| --- | --- |

2.

în ultimii ani, în Uniunea Europeană au fost remarcate o serie de provocări la adresa libertății și pluralismului mass-mediei. Acestea includ chestiuni scoase în evidență de procese în justiție, de anchete oficiale, de rapoarte ale Parlamentului European și ale organizațiilor neguvernamentale, precum și de dezbateri parlamentare naționale și europene;

| 3. | transparența în ceea ce privește proprietatea asupra mass-mediei și sursele de finanțare sunt esențiale în vederea garantării libertății și pluralismului mass-mediei; |
| --- | --- |

3.

transparența în ceea ce privește proprietatea asupra mass-mediei și sursele de finanțare sunt esențiale în vederea garantării libertății și pluralismului mass-mediei;

| 4. | asigurarea protecției jurnaliștilor față de influențe necuvenite este de o importanță crucială pentru garantarea libertății mass-mediei, care devine mai relevantă în vremuri de criză economică și de transformări ale sectorului mass-mediei; |
| --- | --- |

4.

asigurarea protecției jurnaliștilor față de influențe necuvenite este de o importanță crucială pentru garantarea libertății mass-mediei, care devine mai relevantă în vremuri de criză economică și de transformări ale sectorului mass-mediei;

| 5. | asigurarea unei protecții adecvate a surselor jurnalistice este un element esențial al libertății mass-mediei; |
| --- | --- |

5.

asigurarea unei protecții adecvate a surselor jurnalistice este un element esențial al libertății mass-mediei;

| 6. | Directiva serviciilor mass-media audiovizuale, cadrul de reglementare al UE pentru serviciile mass-media audiovizuale, contribuie la promovarea libertății și pluralismului mass-mediei. Un rol fundamental în aplicarea acestui cadru îl au autoritățile de reglementare competente din domeniul audiovizualului din statele membre; |
| --- | --- |

6.

Directiva serviciilor mass-media audiovizuale, cadrul de reglementare al UE pentru serviciile mass-media audiovizuale, contribuie la promovarea libertății și pluralismului mass-mediei. Un rol fundamental în aplicarea acestui cadru îl au autoritățile de reglementare competente din domeniul audiovizualului din statele membre;

| 7. | Comisia a finanțat o serie de studii, rapoarte, proiecte și acțiuni coordonate în domeniul libertății și pluralismului mass-mediei; |
| --- | --- |

7.

Comisia a finanțat o serie de studii, rapoarte, proiecte și acțiuni coordonate în domeniul libertății și pluralismului mass-mediei;

| 8. | Consiliul Europei desfășoară o activitate foarte importantă în domeniul libertății și pluralismului mass-mediei. În această privință, Memorandumul de înțelegere din 2007 dintre Consiliul Europei și Uniunea Europeană include libertatea de exprimare și de informare pe lista priorităților și a domeniilor principale de cooperare între aceste organizații; |
| --- | --- |

8.

Consiliul Europei desfășoară o activitate foarte importantă în domeniul libertății și pluralismului mass-mediei. În această privință, Memorandumul de înțelegere din 2007 dintre Consiliul Europei și Uniunea Europeană include libertatea de exprimare și de informare pe lista priorităților și a domeniilor principale de cooperare între aceste organizații;

| 9. | internetul facilitează accesul la informații și oferă cetățenilor noi oportunități de participare, de discutare și de formare a opiniilor. Deși acest lucru este benefic pentru libertatea de exprimare și sporește pluralismul opiniilor, apar noi provocări legate de modul în care persoanele accesează și evaluează informațiile. Ar trebui acordată o atenție specială posibilelor efecte negative atât ale concentrării excesive din cadrul acestui sector, cât și ale consolidării pozițiilor „controlorilor” (gatekeepers); |
| --- | --- |

9.

internetul facilitează accesul la informații și oferă cetățenilor noi oportunități de participare, de discutare și de formare a opiniilor. Deși acest lucru este benefic pentru libertatea de exprimare și sporește pluralismul opiniilor, apar noi provocări legate de modul în care persoanele accesează și evaluează informațiile. Ar trebui acordată o atenție specială posibilelor efecte negative atât ale concentrării excesive din cadrul acestui sector, cât și ale consolidării pozițiilor „controlorilor” (gatekeepers);

| 10. | dată fiind natura globală a internetului, aceste chestiuni nu pot fi menținute în interiorul unor granițe geografice definite. |
| --- | --- |

10.

dată fiind natura globală a internetului, aceste chestiuni nu pot fi menținute în interiorul unor granițe geografice definite.

CONVIN CĂ:

| 11. | un nivel ridicat de independență și de pluralism ale mass-mediei este esențial pentru democrație, contribuind totodată la consolidarea creșterii economice și la durabilitatea acesteia; |
| --- | --- |

11.

un nivel ridicat de independență și de pluralism ale mass-mediei este esențial pentru democrație, contribuind totodată la consolidarea creșterii economice și la durabilitatea acesteia;

| 12. | Consiliul Europei joacă un rol important în stabilirea standardelor pentru libertatea și pluralismul mass-mediei, iar cooperarea cu acest organism ar trebui continuată și consolidată și mai mult; |
| --- | --- |

12.

Consiliul Europei joacă un rol important în stabilirea standardelor pentru libertatea și pluralismul mass-mediei, iar cooperarea cu acest organism ar trebui continuată și consolidată și mai mult;

| 13. | informațiile despre proprietatea asupra unui anumit mijloc mass-media și despre entitățile și persoanele care beneficiază de pe urma acestei proprietăți trebuie să fie ușor accesibile cetățenilor, astfel încât aceștia să poată face aprecieri în cunoștință de cauză cu privire la informațiile oferite. În acest context, educația în domeniul mass-mediei joacă un rol important; |
| --- | --- |

13.

informațiile despre proprietatea asupra unui anumit mijloc mass-media și despre entitățile și persoanele care beneficiază de pe urma acestei proprietăți trebuie să fie ușor accesibile cetățenilor, astfel încât aceștia să poată face aprecieri în cunoștință de cauză cu privire la informațiile oferite. În acest context, educația în domeniul mass-mediei joacă un rol important;

| 14. | cooperarea și schimbul de bune practici între autoritățile de reglementare din domeniul audiovizualului și alte autorități competente relevante contribuie la funcționarea pieței unice a UE și la un peisaj mediatic deschis și pluralist; |
| --- | --- |

14.

cooperarea și schimbul de bune practici între autoritățile de reglementare din domeniul audiovizualului și alte autorități competente relevante contribuie la funcționarea pieței unice a UE și la un peisaj mediatic deschis și pluralist;

| 15. | asigurarea unor niveluri înalte de libertate și de pluralism ale mass-mediei este esențială pentru ca UE sa fie credibilă în negocierile cu țările în curs de aderare și în cadrul forurilor internaționale. |
| --- | --- |

15.

asigurarea unor niveluri înalte de libertate și de pluralism ale mass-mediei este esențială pentru ca UE sa fie credibilă în negocierile cu țările în curs de aderare și în cadrul forurilor internaționale.

SALUTĂ:

| 16. | Cartea verde a Comisiei – Pregătirea pentru convergența deplină a lumii audiovizuale (1). |
| --- | --- |

16.

Cartea verde a Comisiei – Pregătirea pentru convergența deplină a lumii audiovizuale (1).

IAU ACT DE:

| 17. | rapoartele independente ale Grupului la nivel înalt pentru libertatea și pluralismul mass-mediei (2) ale Forumului Media Futures (3). |
| --- | --- |

17.

rapoartele independente ale Grupului la nivel înalt pentru libertatea și pluralismul mass-mediei (2) ale Forumului Media Futures (3).

INVITĂ STATELE MEMBRE:

| 18. | să asigure independența autorităților lor de reglementare din domeniul audiovizualului; |
| --- | --- |

18.

să asigure independența autorităților lor de reglementare din domeniul audiovizualului;

| 19. | să ia măsuri adecvate pentru a realiza o transparență reală a proprietății asupra mass-mediei; |
| --- | --- |

19.

să ia măsuri adecvate pentru a realiza o transparență reală a proprietății asupra mass-mediei;

| 20. | să ia măsuri adecvate pentru a garanta dreptul jurnaliștilor de a-și proteja sursele și pentru a apăra jurnaliștii de influențe nejustificate; |
| --- | --- |

20.

să ia măsuri adecvate pentru a garanta dreptul jurnaliștilor de a-și proteja sursele și pentru a apăra jurnaliștii de influențe nejustificate;

| 21. | să ia măsuri adecvate, în funcție de contextul lor național, pentru a împiedica eventualele efecte negative ale concentrării excesive a mass-mediei din punctul de vedere al proprietății. |
| --- | --- |

21.

să ia măsuri adecvate, în funcție de contextul lor național, pentru a împiedica eventualele efecte negative ale concentrării excesive a mass-mediei din punctul de vedere al proprietății.

INVITĂ COMISIA, ÎN LIMITA COMPETENȚELOR SALE:

| 22. | să continue să sprijine proiectele care vizează consolidarea protecției jurnaliștilor și a profesioniștilor din mass-media; |
| --- | --- |

22.

să continue să sprijine proiectele care vizează consolidarea protecției jurnaliștilor și a profesioniștilor din mass-media;

| 23. | să continue să sprijine instrumentul de monitorizare independent pentru evaluarea riscurilor la adresa pluralismului mass-mediei din UE (Instrumentul de monitorizare a pluralismului mass-mediei), care a fost implementat de Institutul Universitar European din Florența, și să încurajeze continuarea utilizării acestuia de către statele membre și de către toate părțile interesate relevante; |
| --- | --- |

23.

să continue să sprijine instrumentul de monitorizare independent pentru evaluarea riscurilor la adresa pluralismului mass-mediei din UE (Instrumentul de monitorizare a pluralismului mass-mediei), care a fost implementat de Institutul Universitar European din Florența, și să încurajeze continuarea utilizării acestuia de către statele membre și de către toate părțile interesate relevante;

| 24. | să consolideze, prin acțiuni fără caracter legislativ (4), cooperarea dintre autoritățile de reglementare din domeniul audiovizualului ale statelor membre și să promoveze bunele practici cu privire la transparență în ceea ce privește proprietatea asupra mass-mediei; |
| --- | --- |

24.

să consolideze, prin acțiuni fără caracter legislativ (4), cooperarea dintre autoritățile de reglementare din domeniul audiovizualului ale statelor membre și să promoveze bunele practici cu privire la transparență în ceea ce privește proprietatea asupra mass-mediei;

| 25. | să evalueze eficacitatea acestor acțiuni pentru a avea în vedere eventuale măsuri suplimentare. |
| --- | --- |

25.

să evalueze eficacitatea acestor acțiuni pentru a avea în vedere eventuale măsuri suplimentare.

INVITĂ STATELE MEMBRE ȘI COMISIA, ÎN LIMITELE COMPETENȚELOR CARE LE REVIN:

| 26. | să garanteze, să promoveze și să aplice valorile consacrate în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene și, în acest context, să abordeze provocările la adresa libertății și pluralismului mass-mediei în întreaga UE, cu deplina respectare a principiului subsidiarității. |
| --- | --- |

26.

să garanteze, să promoveze și să aplice valorile consacrate în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene și, în acest context, să abordeze provocările la adresa libertății și pluralismului mass-mediei în întreaga UE, cu deplina respectare a principiului subsidiarității.

---

(1)  Documentul 8934/13 – COM(2013) 231 final.

(2)  http://ec.europa.eu/digital-agenda/sites/digital-agenda/files/HLG%20Final%20Report.pdf

(3)  http://ec.europa.eu/information_society/media_taskforce/doc/pluralism/forum/report.pdf

(4)  Comisia nu este de acord cu trimiterea la „acțiuni fără caracter legislativ” și ar prefera o formulare mai deschisă.

---

Comisia Europeană

| 4.2.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 32/8 |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 32/8

---

Rata dobânzii aplicată de către Banca Centrală Europeană principalelor sale operații de refinanțare (1):

0,25 % în 1 februarie 2014

Rata de schimb a monedei euro (2)

3 februarie 2014

2014/C 32/05

1 euro =

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,3498 |
| JPY | yen japonez | 137,82 |
| DKK | coroana daneză | 7,4621 |
| GBP | lira sterlină | 0,82590 |
| SEK | coroana suedeză | 8,8318 |
| CHF | franc elvețian | 1,2226 |
| ISK | coroana islandeză | |
| NOK | coroana norvegiană | 8,4525 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 27,527 |
| HUF | forint maghiar | 311,76 |
| LTL | litas lituanian | 3,4528 |
| PLN | zlot polonez | 4,2242 |
| RON | leu românesc nou | 4,4938 |
| TRY | lira turcească | 3,0533 |
| AUD | dolar australian | 1,5346 |
| CAD | dolar canadian | 1,4950 |
| HKD | dolar Hong Kong | 10,5609 |
| NZD | dolar neozeelandez | 1,6643 |
| SGD | dolar Singapore | 1,7341 |
| KRW | won sud-coreean | 1 463,63 |
| ZAR | rand sud-african | 15,0135 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 8,1798 |
| HRK | kuna croată | 7,6525 |
| IDR | rupia indoneziană | 16 521,49 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 4,5519 |
| PHP | peso Filipine | 61,267 |
| RUB | rubla rusească | 47,4730 |
| THB | baht thailandez | 44,806 |
| BRL | real brazilian | 3,2478 |
| MXN | peso mexican | 17,9892 |
| INR | rupie indiană | 84,3710 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,3498

JPY

yen japonez

137,82

DKK

coroana daneză

7,4621

GBP

lira sterlină

0,82590

SEK

coroana suedeză

8,8318

CHF

franc elvețian

1,2226

ISK

coroana islandeză

NOK

coroana norvegiană

8,4525

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

27,527

HUF

forint maghiar

311,76

LTL

litas lituanian

3,4528

PLN

zlot polonez

4,2242

RON

leu românesc nou

4,4938

TRY

lira turcească

3,0533

AUD

dolar australian

1,5346

CAD

dolar canadian

1,4950

HKD

dolar Hong Kong

10,5609

NZD

dolar neozeelandez

1,6643

SGD

dolar Singapore

1,7341

KRW

won sud-coreean

1 463,63

ZAR

rand sud-african

15,0135

CNY

yuan renminbi chinezesc

8,1798

HRK

kuna croată

7,6525

IDR

rupia indoneziană

16 521,49

MYR

ringgit Malaiezia

4,5519

PHP

peso Filipine

61,267

RUB

rubla rusească

47,4730

THB

baht thailandez

44,806

BRL

real brazilian

3,2478

MXN

peso mexican

17,9892

INR

rupie indiană

84,3710

---

(1)  Rată aplicată pentru ultima operație efectuată înainte de ziua indicată. În cazul unui anunț de licitație cu rată variabilă, rata dobânzii este rata marginală.

(2)  Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor

| 4.2.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 32/9 |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 32/9

---

Rezumatul Avizului Autorității Europene pentru Protecția Datelor referitor la o propunere de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind prevenirea utilizării sistemului financiar în scopul spălării banilor și finanțării terorismului și la o propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului cu privire la informațiile privind plătitorul care însoțesc transferurile de fonduri

(Textul complet al prezentului aviz poate fi consultat în EN, FR și DE pe site-ul AEPD: http://www.edps.europa.eu)

2014/C 32/06

1.   Introducere

1.1.   Consultarea AEPD

| 1. | La 5 februarie 2013, Comisia a adoptat două propuneri: o propunere de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind prevenirea utilizării sistemului financiar în scopul spălării banilor și finanțării terorismului (1) („propunerea de directivă”) și o propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului cu privire la informațiile privind plătitorul care însoțesc transferurile de fonduri (2) („propunerea de regulament”), denumite în continuare, în mod colectiv, „propunerile”. Propunerile au fost transmise Autorității Europene pentru Protecția Datelor spre consultare la 12 februarie 2013. |
| --- | --- |

1.

La 5 februarie 2013, Comisia a adoptat două propuneri: o propunere de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind prevenirea utilizării sistemului financiar în scopul spălării banilor și finanțării terorismului (1) („propunerea de directivă”) și o propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului cu privire la informațiile privind plătitorul care însoțesc transferurile de fonduri (2) („propunerea de regulament”), denumite în continuare, în mod colectiv, „propunerile”. Propunerile au fost transmise Autorității Europene pentru Protecția Datelor spre consultare la 12 februarie 2013.

| 2. | AEPD salută faptul că este consultată de către Comisie și că preambulurile propunerilor conțin o referire la consultare. |
| --- | --- |

2.

AEPD salută faptul că este consultată de către Comisie și că preambulurile propunerilor conțin o referire la consultare.

| 3. | Înainte de adoptarea propunerilor, AEPD a avut posibilitatea de a prezenta Comisiei observații informale. Unele dintre aceste observații au fost luate în considerare. |
| --- | --- |

3.

Înainte de adoptarea propunerilor, AEPD a avut posibilitatea de a prezenta Comisiei observații informale. Unele dintre aceste observații au fost luate în considerare.

1.2.   Obiectivele și contextul propunerilor

| 4. | Spălarea banilor înseamnă, în sens larg, conversia profiturilor obținute din activități infracționale în fonduri aparent licite, de regulă prin intermediul sistemului financiar (3). Aceasta se realizează prin ascunderea surselor de proveniență a banilor, schimbarea formei banilor sau transferul fondurilor într-un loc în care este mai puțin probabil ca acestea să atragă atenția. Finanțarea terorismului reprezintă furnizarea sau încasarea de fonduri, prin toate mijloacele, direct sau indirect, cu intenția ca acestea să fie folosite sau cunoscându-se faptul că urmează a fi folosite pentru săvârșirea de infracțiuni de terorism (4). |
| --- | --- |

4.

Spălarea banilor înseamnă, în sens larg, conversia profiturilor obținute din activități infracționale în fonduri aparent licite, de regulă prin intermediul sistemului financiar (3). Aceasta se realizează prin ascunderea surselor de proveniență a banilor, schimbarea formei banilor sau transferul fondurilor într-un loc în care este mai puțin probabil ca acestea să atragă atenția. Finanțarea terorismului reprezintă furnizarea sau încasarea de fonduri, prin toate mijloacele, direct sau indirect, cu intenția ca acestea să fie folosite sau cunoscându-se faptul că urmează a fi folosite pentru săvârșirea de infracțiuni de terorism (4).

| 5. | La nivelul UE, au fost introduse acte legislative în scopul prevenirii spălării banilor și finanțării terorismului începând cu anul 1991. Aceste infracțiuni sunt considerate o amenințare la adresa integrității și stabilității sectorului financiar și, în sens mai general, o amenințare la adresa pieței interne. Temeiul juridic al propunerilor este articolul 144 din TFUE. |
| --- | --- |

5.

La nivelul UE, au fost introduse acte legislative în scopul prevenirii spălării banilor și finanțării terorismului începând cu anul 1991. Aceste infracțiuni sunt considerate o amenințare la adresa integrității și stabilității sectorului financiar și, în sens mai general, o amenințare la adresa pieței interne. Temeiul juridic al propunerilor este articolul 144 din TFUE.

| 6. | Normele UE concepute pentru prevenirea spălării banilor sunt în mare măsură bazate pe standarde adoptate de Grupul de Acțiune Financiară Internațională (GAFI) (5). Propunerile vizează punerea în aplicare în UE a unor standarde internaționale revizuite privind combaterea spălării banilor introduse de GAFI în februarie 2012. Directiva actuală, așa-numita A treia directivă privind combaterea spălării banilor (CSB) (6) este în vigoare din 2005. Aceasta oferă un cadru european construit în jurul standardelor internaționale GAFI. |
| --- | --- |

6.

Normele UE concepute pentru prevenirea spălării banilor sunt în mare măsură bazate pe standarde adoptate de Grupul de Acțiune Financiară Internațională (GAFI) (5). Propunerile vizează punerea în aplicare în UE a unor standarde internaționale revizuite privind combaterea spălării banilor introduse de GAFI în februarie 2012. Directiva actuală, așa-numita A treia directivă privind combaterea spălării banilor (CSB) (6) este în vigoare din 2005. Aceasta oferă un cadru european construit în jurul standardelor internaționale GAFI.

| 7. | A treia directivă CSB se aplică sectorului financiar (instituții de credit, instituții financiare), precum și profesioniștilor, cum ar fi avocați, notari, contabili, agenți imobiliari, cazinouri și furnizori de servicii pentru întreprinderi. Domeniul de aplicare al acesteia include, de asemenea, toți furnizorii de bunuri, atunci când se efectuează plăți în numerar mai mari de 15 000 EUR. Toți acești destinatari sunt considerați a fi „entități obligate”. Directiva impune acestor entități obligate să identifice și să verifice identitatea clienților (așa-numita măsură de precauție privind clientela, denumită în continuare „MPC”) și a beneficiarilor reali și să monitorizeze tranzacțiile financiare ale clienților. De asemenea, aceasta prevede obligații de raportare a suspiciunilor de spălare de bani sau de finanțare a terorismului către unitățile de informații financiare (FIU) relevante, precum și alte obligații conexe. Directiva introduce, de asemenea, cerințe și garanții suplimentare (cum ar fi cerința de a îndeplini măsuri sporite de precauție privind clientela) pentru situații de risc sporit. |
| --- | --- |

7.

A treia directivă CSB se aplică sectorului financiar (instituții de credit, instituții financiare), precum și profesioniștilor, cum ar fi avocați, notari, contabili, agenți imobiliari, cazinouri și furnizori de servicii pentru întreprinderi. Domeniul de aplicare al acesteia include, de asemenea, toți furnizorii de bunuri, atunci când se efectuează plăți în numerar mai mari de 15 000 EUR. Toți acești destinatari sunt considerați a fi „entități obligate”. Directiva impune acestor entități obligate să identifice și să verifice identitatea clienților (așa-numita măsură de precauție privind clientela, denumită în continuare „MPC”) și a beneficiarilor reali și să monitorizeze tranzacțiile financiare ale clienților. De asemenea, aceasta prevede obligații de raportare a suspiciunilor de spălare de bani sau de finanțare a terorismului către unitățile de informații financiare (FIU) relevante, precum și alte obligații conexe. Directiva introduce, de asemenea, cerințe și garanții suplimentare (cum ar fi cerința de a îndeplini măsuri sporite de precauție privind clientela) pentru situații de risc sporit.

| 8. | Propunerea de directivă extinde sfera de aplicare a cadrului actual și vizează consolidarea acestor obligații, de exemplu prin includerea furnizorilor de servicii de jocuri de noroc și a comercianților de bunuri în rândul entităților obligate, cu un prag de 7 500 EUR, recomandă colectarea mai multor informații referitoare la beneficiarul real, înăsprește cerințele privind „persoanele expuse politic” și introduce unele cerințe referitoare la cercetarea atentă a familiei și a asociaților apropiați ai tuturor persoanelor expuse politic. Lista infracțiunilor premergătoare (7) spălării banilor a fost extinsă, pentru a include infracțiunile fiscale legate de impozitele directe și impozitele indirecte. |
| --- | --- |

8.

Propunerea de directivă extinde sfera de aplicare a cadrului actual și vizează consolidarea acestor obligații, de exemplu prin includerea furnizorilor de servicii de jocuri de noroc și a comercianților de bunuri în rândul entităților obligate, cu un prag de 7 500 EUR, recomandă colectarea mai multor informații referitoare la beneficiarul real, înăsprește cerințele privind „persoanele expuse politic” și introduce unele cerințe referitoare la cercetarea atentă a familiei și a asociaților apropiați ai tuturor persoanelor expuse politic. Lista infracțiunilor premergătoare (7) spălării banilor a fost extinsă, pentru a include infracțiunile fiscale legate de impozitele directe și impozitele indirecte.

| 9. | Propunerea de regulament înlocuiește Regulamentul (CE) nr. 1781/2006 cu privire la informațiile privind plătitorul care însoțesc transferurile de fonduri (denumită în continuare și „Regulamentul privind transferurile de fonduri”) care vizează îmbunătățirea trasabilității plăților. Regulamentul privind transferurile de fonduri suplimentează celelalte măsuri CSB asigurând faptul că informațiile de bază despre plătitorul transferurilor de fonduri sunt puse imediat la dispoziția autorităților de aplicare a legii și/sau autorităților de urmărire penală pentru a le sprijini pe acestea din urmă în detectarea, investigarea, urmărirea penală a teroriștilor sau a altor infractori și monitorizarea activelor teroriștilor. |
| --- | --- |

9.

Propunerea de regulament înlocuiește Regulamentul (CE) nr. 1781/2006 cu privire la informațiile privind plătitorul care însoțesc transferurile de fonduri (denumită în continuare și „Regulamentul privind transferurile de fonduri”) care vizează îmbunătățirea trasabilității plăților. Regulamentul privind transferurile de fonduri suplimentează celelalte măsuri CSB asigurând faptul că informațiile de bază despre plătitorul transferurilor de fonduri sunt puse imediat la dispoziția autorităților de aplicare a legii și/sau autorităților de urmărire penală pentru a le sprijini pe acestea din urmă în detectarea, investigarea, urmărirea penală a teroriștilor sau a altor infractori și monitorizarea activelor teroriștilor.

4.   Concluzii

| 98. | AEPD recunoaște importanța politicilor de combatere a spălării banilor pentru reputația economică și financiară a statelor membre. Cu toate acestea, AEPD subliniază că scopul legitim de a obține transparența surselor de plăți, depunerilor și transferurilor de fonduri în scopul combaterii terorismului și spălării banilor trebuie urmărit concomitent cu asigurarea conformității cu cerințele de protecție a datelor. |
| --- | --- |

98.

AEPD recunoaște importanța politicilor de combatere a spălării banilor pentru reputația economică și financiară a statelor membre. Cu toate acestea, AEPD subliniază că scopul legitim de a obține transparența surselor de plăți, depunerilor și transferurilor de fonduri în scopul combaterii terorismului și spălării banilor trebuie urmărit concomitent cu asigurarea conformității cu cerințele de protecție a datelor.

| 99. | Următoarele aspecte ar trebui abordate în ambele propuneri:






  — | o trimitere explicită la legislația UE în vigoare privind protecția datelor ar trebui introdusă în ambele propuneri, într-o dispoziție de fond specifică, menționând în special Directiva 95/46/CE și legile naționale care transpun Directiva 95/46/CE și Regulamentul (CE) nr. 45/2001 cu privire la prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile și organismele comunitare. Această dispoziție ar trebui, de asemenea, să stipuleze în mod clar că propunerile nu aduc atingere legilor în vigoare privind protecția datelor. Trimiterea din considerentul 33 la Decizia-cadru 2008/977/JAI a Consiliului din 27 noiembrie 2008 ar trebui eliminată; |
| --- | --- | --- |

99.

Următoarele aspecte ar trebui abordate în ambele propuneri:

—

o trimitere explicită la legislația UE în vigoare privind protecția datelor ar trebui introdusă în ambele propuneri, într-o dispoziție de fond specifică, menționând în special Directiva 95/46/CE și legile naționale care transpun Directiva 95/46/CE și Regulamentul (CE) nr. 45/2001 cu privire la prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile și organismele comunitare. Această dispoziție ar trebui, de asemenea, să stipuleze în mod clar că propunerile nu aduc atingere legilor în vigoare privind protecția datelor. Trimiterea din considerentul 33 la Decizia-cadru 2008/977/JAI a Consiliului din 27 noiembrie 2008 ar trebui eliminată;

| — | o definiție a „autorităților competente” și a „FIU-urilor” ar trebui adăugată în propunerea de directivă. Această definiție ar trebui să garanteze faptul că „autoritățile competente” nu sunt considerate „autorități competente” în sensul articolului 2 litera (h) din Decizia-cadru 2008/977/JAI; |
| --- | --- |

—

o definiție a „autorităților competente” și a „FIU-urilor” ar trebui adăugată în propunerea de directivă. Această definiție ar trebui să garanteze faptul că „autoritățile competente” nu sunt considerate „autorități competente” în sensul articolului 2 litera (h) din Decizia-cadru 2008/977/JAI;

| — | ar trebui să se clarifice la considerentul 32 că temeiul juridic pentru prelucrare este necesitatea entităților obligate, a autorităților competente și a FIU-urilor de a respecta o obligație legală [articolul 7 litera (c) din Directiva 95/46/CE]; |
| --- | --- |

—

ar trebui să se clarifice la considerentul 32 că temeiul juridic pentru prelucrare este necesitatea entităților obligate, a autorităților competente și a FIU-urilor de a respecta o obligație legală [articolul 7 litera (c) din Directiva 95/46/CE];

| — | ar trebui reamintit faptul că unicul scop al prelucrării trebuie să fie prevenirea spălării banilor și finanțării terorismului și că datele nu trebuie prelucrate în continuare în scopuri incompatibile; |
| --- | --- |

—

ar trebui reamintit faptul că unicul scop al prelucrării trebuie să fie prevenirea spălării banilor și finanțării terorismului și că datele nu trebuie prelucrate în continuare în scopuri incompatibile;

| — | interdicția specifică de a prelucra date în scopuri comerciale, care este în prezent menționată la considerentul 31 din propunerea de directivă și la considerentul 7 din propunerea de regulament, ar trebui stabilită într-o dispoziție de fond; |
| --- | --- |

—

interdicția specifică de a prelucra date în scopuri comerciale, care este în prezent menționată la considerentul 31 din propunerea de directivă și la considerentul 7 din propunerea de regulament, ar trebui stabilită într-o dispoziție de fond;

| — | ar trebui să se adauge un considerent specific care să clarifice faptul că lupta împotriva evaziunii fiscale este inclusă doar în măsura în care aceasta este o infracțiune premergătoare; |
| --- | --- |

—

ar trebui să se adauge un considerent specific care să clarifice faptul că lupta împotriva evaziunii fiscale este inclusă doar în măsura în care aceasta este o infracțiune premergătoare;

| — | în ceea ce privește transferurile internaționale, ar trebui să se adauge dispoziții de fond specifice privind transferurile de date cu caracter personal, care să prevadă un temei juridic adecvat pentru transferurile intragrup/PSP către PSP care să respecte textul și interpretarea articolului 26 din Directiva 95/46/CE, astfel cum susține Grupul de lucru pentru protecția persoanelor în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal, alcătuit din autorități europene de protecție a datelor. AEPD recomandă reevaluarea proporționalității solicitării transferului în masă de informații cu caracter personal și sensibile către țări străine în scopul combaterii spălării banilor/finanțării terorismului și favorizarea unei abordări mai proporționale; |
| --- | --- |

—

în ceea ce privește transferurile internaționale, ar trebui să se adauge dispoziții de fond specifice privind transferurile de date cu caracter personal, care să prevadă un temei juridic adecvat pentru transferurile intragrup/PSP către PSP care să respecte textul și interpretarea articolului 26 din Directiva 95/46/CE, astfel cum susține Grupul de lucru pentru protecția persoanelor în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal, alcătuit din autorități europene de protecție a datelor. AEPD recomandă reevaluarea proporționalității solicitării transferului în masă de informații cu caracter personal și sensibile către țări străine în scopul combaterii spălării banilor/finanțării terorismului și favorizarea unei abordări mai proporționale;

| — | cu privire la publicarea de sancțiuni, AEPD recomandă evaluarea unor opțiuni alternative și mai puțin invazive comparativ cu obligația generală de publicare și, în orice caz, să se specifice în propunerea de directivă:






  — | scopul publicării, dacă aceasta este menținută; |
| --- | --- | --- |

—

cu privire la publicarea de sancțiuni, AEPD recomandă evaluarea unor opțiuni alternative și mai puțin invazive comparativ cu obligația generală de publicare și, în orice caz, să se specifice în propunerea de directivă:

—

scopul publicării, dacă aceasta este menținută;

| — | datele cu caracter personal care ar trebui publicate; |
| --- | --- |

—

datele cu caracter personal care ar trebui publicate;

| — | faptul că persoanele vizate vor fi informate înainte de publicarea deciziei și li se garantează drepturi de contestare a acestei decizii înainte de publicare; |
| --- | --- |

—

faptul că persoanele vizate vor fi informate înainte de publicarea deciziei și li se garantează drepturi de contestare a acestei decizii înainte de publicare;

| — | faptul că persoanele vizate au dreptul să ridice obiecții în conformitate cu articolul 14 din Directiva 95/46/CE din motive legitime convingătoare; |
| --- | --- |

—

faptul că persoanele vizate au dreptul să ridice obiecții în conformitate cu articolul 14 din Directiva 95/46/CE din motive legitime convingătoare;

| — | limitările suplimentare legate de publicarea online; |
| --- | --- |

—

limitările suplimentare legate de publicarea online;

| — | cu privire la păstrarea datelor, trebuie să se adauge o dispoziție de fond care să stabilească o perioadă minimă de păstrare care trebuie respectată de statele membre, cu specificații suplimentare. |
| --- | --- |

—

cu privire la păstrarea datelor, trebuie să se adauge o dispoziție de fond care să stabilească o perioadă minimă de păstrare care trebuie respectată de statele membre, cu specificații suplimentare.

| 100. | În ceea ce privește propunerea de directivă, AEPD recomandă, de asemenea:






  — | să se adauge o dispoziție specifică pentru a se reaminti principiul furnizării către persoanele vizate a informațiilor despre prelucrarea datelor lor cu caracter personal (în conformitate cu articolele 10 și 11 din Directiva 95/46/CE) și pentru a indica persoana responsabilă cu informarea persoanelor vizate; |
| --- | --- | --- |

100.

În ceea ce privește propunerea de directivă, AEPD recomandă, de asemenea:

—

să se adauge o dispoziție specifică pentru a se reaminti principiul furnizării către persoanele vizate a informațiilor despre prelucrarea datelor lor cu caracter personal (în conformitate cu articolele 10 și 11 din Directiva 95/46/CE) și pentru a indica persoana responsabilă cu informarea persoanelor vizate;

| — | să se respecte principiul proporționalității atunci când se limitează drepturile persoanelor vizate și, prin urmare, să se adauge o dispoziție specifică precizând condițiile în care pot fi limitate drepturile persoanelor vizate; |
| --- | --- |

—

să se respecte principiul proporționalității atunci când se limitează drepturile persoanelor vizate și, prin urmare, să se adauge o dispoziție specifică precizând condițiile în care pot fi limitate drepturile persoanelor vizate;

| — | să se menționeze în mod clar dacă evaluările riscurilor efectuate de autoritatea desemnată și de entitățile obligate pot implica sau nu prelucrarea de date cu caracter personal. Dacă da, propunerea de directivă ar trebui să solicite introducerea garanțiilor necesare în materie de protecție a datelor; |
| --- | --- |

—

să se menționeze în mod clar dacă evaluările riscurilor efectuate de autoritatea desemnată și de entitățile obligate pot implica sau nu prelucrarea de date cu caracter personal. Dacă da, propunerea de directivă ar trebui să solicite introducerea garanțiilor necesare în materie de protecție a datelor;

| — | să se adauge o listă exactă a informațiilor care ar trebui și care nu ar trebui luate în considerare în îndeplinirea măsurilor de precauție privind clienții. Ar trebui să se clarifice dacă este sau nu necesar ca datele sensibile în sensul articolului 8 alineatul (1) din Directiva 95/46/CE să fie colectate în acest scop. Dacă ar fi necesară o astfel de prelucrare, statele membre ar trebui să se asigure că aceasta este efectuată sub controlul unei autorități oficiale și că se oferă garanții specifice adecvate în conformitate cu legea națională; |
| --- | --- |

—

să se adauge o listă exactă a informațiilor care ar trebui și care nu ar trebui luate în considerare în îndeplinirea măsurilor de precauție privind clienții. Ar trebui să se clarifice dacă este sau nu necesar ca datele sensibile în sensul articolului 8 alineatul (1) din Directiva 95/46/CE să fie colectate în acest scop. Dacă ar fi necesară o astfel de prelucrare, statele membre ar trebui să se asigure că aceasta este efectuată sub controlul unei autorități oficiale și că se oferă garanții specifice adecvate în conformitate cu legea națională;

| — | să se modifice articolul 21 în vederea limitării mai clare a situațiilor în care riscurile sunt atât de mari încât justifică măsuri sporite de precauție și să se prevadă garanții procedurale împotriva abuzului; |
| --- | --- |

—

să se modifice articolul 21 în vederea limitării mai clare a situațiilor în care riscurile sunt atât de mari încât justifică măsuri sporite de precauție și să se prevadă garanții procedurale împotriva abuzului;

| — | să se modifice articolul 42 în vederea includerii unei referiri la confidențialitate, care ar trebui respectată de toți angajații implicați în procedurile MPC; |
| --- | --- |

—

să se modifice articolul 42 în vederea includerii unei referiri la confidențialitate, care ar trebui respectată de toți angajații implicați în procedurile MPC;

| — | să se enumere, în cadrul unei dispoziții de fond, tipurile de date de identificare care urmează să fie colectate despre beneficiarul real, chiar și atunci când nu este implicată nicio fiducie. |
| --- | --- |

—

să se enumere, în cadrul unei dispoziții de fond, tipurile de date de identificare care urmează să fie colectate despre beneficiarul real, chiar și atunci când nu este implicată nicio fiducie.

| 101. | În ceea ce privește propunerea de regulament, AEPD recomandă, de asemenea:






  — | să se limiteze utilizarea numărului național de identitate ca referință fără a exista restricții și/sau garanții specifice și să se utilizeze în schimb numărul de tranzacție; |
| --- | --- | --- |

101.

În ceea ce privește propunerea de regulament, AEPD recomandă, de asemenea:

—

să se limiteze utilizarea numărului național de identitate ca referință fără a exista restricții și/sau garanții specifice și să se utilizeze în schimb numărul de tranzacție;

| — | să se reamintească importanța respectării principiului exactității datelor, astfel cum este prevăzut la articolul 6 litera (d) din Directiva 95/46/CE, în contextul procedurilor CSB; |
| --- | --- |

—

să se reamintească importanța respectării principiului exactității datelor, astfel cum este prevăzut la articolul 6 litera (d) din Directiva 95/46/CE, în contextul procedurilor CSB;

| — | să se adauge o dispoziție care să stipuleze că „informațiile ar trebui să fie accesibile doar unor persoane sau clase de persoane desemnate”; |
| --- | --- |

—

să se adauge o dispoziție care să stipuleze că „informațiile ar trebui să fie accesibile doar unor persoane sau clase de persoane desemnate”;

| — | să se adauge o dispoziție privind respectarea obligațiilor de confidențialitate și protecție a datelor de către angajații care gestionează informații cu caracter personal despre plătitor și beneficiarul plății; |
| --- | --- |

—

să se adauge o dispoziție privind respectarea obligațiilor de confidențialitate și protecție a datelor de către angajații care gestionează informații cu caracter personal despre plătitor și beneficiarul plății;

| — | să se clarifice, la articolul 15, că niciun fel de alte autorități externe sau părți care nu au niciun interes în combaterea spălării banilor sau finanțării terorismului nu ar trebui să acceseze datele stocate; |
| --- | --- |

—

să se clarifice, la articolul 15, că niciun fel de alte autorități externe sau părți care nu au niciun interes în combaterea spălării banilor sau finanțării terorismului nu ar trebui să acceseze datele stocate;

| — | să se completeze articolul 21 cu menționarea autorității căreia îi vor fi raportate încălcările regulamentului și cu solicitarea punerii în aplicare de măsuri tehnice și organizatorice adecvate pentru a proteja datele împotriva distrugerii accidentale sau ilegale, a pierderii accidentale, a modificării sau a divulgării ilegale. |
| --- | --- |

—

să se completeze articolul 21 cu menționarea autorității căreia îi vor fi raportate încălcările regulamentului și cu solicitarea punerii în aplicare de măsuri tehnice și organizatorice adecvate pentru a proteja datele împotriva distrugerii accidentale sau ilegale, a pierderii accidentale, a modificării sau a divulgării ilegale.

Adoptat la Bruxelles, 4 iulie 2013.

Giovanni BUTTARELLI

Adjunctul Autorității Europene pentru Protecția Datelor

---

(1)  COM(2013) 45 final.

1

(2)  COM(2013) 44 final.

2

(3)  A se vedea articolul 1 alineatul (2) din propunerea de directivă.

3

(4)  A se vedea articolul 1 alineatul (4) din propunerea de directivă.

4

(5)  GAFI stabilește standardele la nivel global pentru măsuri de combatere a spălării banilor, a finanțării terorismului și (mai recent) a finanțării proliferării. Acesta este un organism interguvernamental alcătuit din 36 de membri și cu participarea a peste 180 de țări. Comisia Europeană este unul dintre membrii fondatori ai GAFI. 15 state membre ale UE sunt membri cu drepturi depline ai GAFI.

5

(6)  Directiva 2005/60/CE din 26 octombrie 2005 privind prevenirea utilizării sistemului financiar în scopul spălării banilor și finanțării terorismului.

6

(7)  O infracțiune premergătoare este o infracțiune ale cărei profituri sunt folosite pentru a săvârși o altă infracțiune: în acest context, de exemplu, activitățile infracționale premergătoare spălării banilor pot fi frauda, corupția, traficul de droguri și alte infracțiuni grave.

7

---

| 4.2.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 32/13 |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 32/13

---

Rezumatul Avizului Autorității Europene pentru Protecția Datelor referitor la propunerea de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului dintre Uniunea Europeană și Federația Rusă privind precursorii de droguri

(Textul integral al prezentului aviz poate fi consultat în limbile engleză, franceză și germană pe site-ul AEPD: http://www.edps.europa.eu)

2014/C 32/07

I.   Introducere

I.1.   Contextul consultării AEPD

| 1. | La 21 ianuarie 2013, Comisia a adoptat o propunere de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului între Uniunea Europeană și Federația Rusă privind precursorii de droguri (denumită în continuare „propunerea”) (1). Propunerea a fost trimisă AEPD pentru consultare la aceeași dată. |
| --- | --- |

1.

La 21 ianuarie 2013, Comisia a adoptat o propunere de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului între Uniunea Europeană și Federația Rusă privind precursorii de droguri (denumită în continuare „propunerea”) (1). Propunerea a fost trimisă AEPD pentru consultare la aceeași dată.

| 2. | Propunerea include textul Acordului dintre Uniunea Europeană și Federația Rusă privind precursorii de droguri (denumit în continuare „acordul”) (2). Anexa II la acord conține o listă de definiții și principii privind protecția datelor (denumite în continuare „principiile privind protecția datelor”) (3). |
| --- | --- |

2.

Propunerea include textul Acordului dintre Uniunea Europeană și Federația Rusă privind precursorii de droguri (denumit în continuare „acordul”) (2). Anexa II la acord conține o listă de definiții și principii privind protecția datelor (denumite în continuare „principiile privind protecția datelor”) (3).

| 3. | AEPD a fost consultată anterior de către Comisie. Prezentul aviz se bazează pe recomandarea formulată la acea dată și pe avizul AEPD referitor la modificarea regulamentelor privind comerțul interior și exterior al UE cu precursori de droguri (4). |
| --- | --- |

3.

AEPD a fost consultată anterior de către Comisie. Prezentul aviz se bazează pe recomandarea formulată la acea dată și pe avizul AEPD referitor la modificarea regulamentelor privind comerțul interior și exterior al UE cu precursori de droguri (4).

I.2.   Scopul acordului

| 4. | Acordul are ca scop consolidarea cooperării dintre Uniunea Europeană și Federația Rusă cu privire la prevenirea deturnării din comerțul legal a substanțelor utilizate pentru fabricarea în mod ilicit a stupefiantelor și substanțelor psihotrope (denumite în continuare „precursori de droguri”). |
| --- | --- |

4.

Acordul are ca scop consolidarea cooperării dintre Uniunea Europeană și Federația Rusă cu privire la prevenirea deturnării din comerțul legal a substanțelor utilizate pentru fabricarea în mod ilicit a stupefiantelor și substanțelor psihotrope (denumite în continuare „precursori de droguri”).

| 5. | În temeiul Convenției ONU din 1988 împotriva traficului ilicit de stupefiante și substanțe psihotrope (în continuare „Convenția din 1988”) (5), acordul va permite coordonarea procedurilor de monitorizare a comerțului și de asistență reciprocă între autoritățile competente ale părților (Uniunea Europeană și Federația Rusă), precum și cooperarea tehnică și științifică și instituirea unui grup de experți de monitorizare comună. |
| --- | --- |

5.

În temeiul Convenției ONU din 1988 împotriva traficului ilicit de stupefiante și substanțe psihotrope (în continuare „Convenția din 1988”) (5), acordul va permite coordonarea procedurilor de monitorizare a comerțului și de asistență reciprocă între autoritățile competente ale părților (Uniunea Europeană și Federația Rusă), precum și cooperarea tehnică și științifică și instituirea unui grup de experți de monitorizare comună.

IV.   Concluzii

| 35. | AEPD salută includerea, în textul acordului, de dispoziții referitoare la protecția datelor, iar, în anexă, de principii privind protecția datelor, care vor fi respectate de către părți. |
| --- | --- |

35.

AEPD salută includerea, în textul acordului, de dispoziții referitoare la protecția datelor, iar, în anexă, de principii privind protecția datelor, care vor fi respectate de către părți.

| 36. | AEPD propune includerea unei trimiteri explicite la aplicabilitatea legislației naționale din UE de transpunere a Directivei 95/46/CE privind transferul datelor cu caracter personal din UE către autoritățile ruse și prelucrarea datelor cu caracter personal de către autoritățile din UE. De asemenea, AEPD propune includerea de trimiteri la articolele 7 și 8 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene. |
| --- | --- |

36.

AEPD propune includerea unei trimiteri explicite la aplicabilitatea legislației naționale din UE de transpunere a Directivei 95/46/CE privind transferul datelor cu caracter personal din UE către autoritățile ruse și prelucrarea datelor cu caracter personal de către autoritățile din UE. De asemenea, AEPD propune includerea de trimiteri la articolele 7 și 8 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene.

| 37. | Totodată, AEPD recomandă specificarea la articolul 3 alineatul (2), articolul 4 alineatul (1) și articolul 5 alineatul (3) a tuturor categoriilor de date cu caracter personal care pot face obiectul schimburilor. Mai mult, în acord sau în anexa II trebuie incluse măsuri de protecție suplimentare, precum perioade de păstrare mai scurte și măsuri de securitate mai stricte în privința datelor referitoare la tranzacțiile suspecte. Celelalte scopuri pentru care datele ar putea fi prelucrate conform articolului 5 alineatul (3) trebuie precizate în mod explicit în acord și trebuie să fie compatibile cu scopul inițial pentru care au fost transferate datele. |
| --- | --- |

37.

Totodată, AEPD recomandă specificarea la articolul 3 alineatul (2), articolul 4 alineatul (1) și articolul 5 alineatul (3) a tuturor categoriilor de date cu caracter personal care pot face obiectul schimburilor. Mai mult, în acord sau în anexa II trebuie incluse măsuri de protecție suplimentare, precum perioade de păstrare mai scurte și măsuri de securitate mai stricte în privința datelor referitoare la tranzacțiile suspecte. Celelalte scopuri pentru care datele ar putea fi prelucrate conform articolului 5 alineatul (3) trebuie precizate în mod explicit în acord și trebuie să fie compatibile cu scopul inițial pentru care au fost transferate datele.

| 38. | AEPD salută și interdicția de păstrare a datelor pentru o perioadă mai mare decât este necesar, astfel cum este menționată la articolul 5 alineatul (2) al acordului, dar recomandă specificarea cel puțin a unor perioade maxime de păstrare. |
| --- | --- |

38.

AEPD salută și interdicția de păstrare a datelor pentru o perioadă mai mare decât este necesar, astfel cum este menționată la articolul 5 alineatul (2) al acordului, dar recomandă specificarea cel puțin a unor perioade maxime de păstrare.

| 39. | AEPD salută includerea principiilor obligatorii privind protecția datelor. Totuși, autoritatea recomandă completarea acestora, după cum urmează:






  — | adăugarea dispozițiilor privind „securitatea datelor” și cerințele specifice pentru prelucrarea „datelor sensibile”; |
| --- | --- | --- |

39.

AEPD salută includerea principiilor obligatorii privind protecția datelor. Totuși, autoritatea recomandă completarea acestora, după cum urmează:

—

adăugarea dispozițiilor privind „securitatea datelor” și cerințele specifice pentru prelucrarea „datelor sensibile”;

| — | specificarea procedurilor pentru punerea în aplicare a principiilor „transparenței” și „de acces la date, de rectificare, ștergere și blocare a datelor” în textul acordului sau în anexă; |
| --- | --- |

—

specificarea procedurilor pentru punerea în aplicare a principiilor „transparenței” și „de acces la date, de rectificare, ștergere și blocare a datelor” în textul acordului sau în anexă;

| — | în ceea ce privește „transferurile ulterioare”, trebuie adăugat că autoritățile competente ale părților nu trebuie să transfere date cu caracter personal altor destinatari naționali decât dacă aceștia asigură o protecție adecvată și în scopurile pentru care au fost transmise datele; |
| --- | --- |

—

în ceea ce privește „transferurile ulterioare”, trebuie adăugat că autoritățile competente ale părților nu trebuie să transfere date cu caracter personal altor destinatari naționali decât dacă aceștia asigură o protecție adecvată și în scopurile pentru care au fost transmise datele;

| — | în ceea ce privește principiul „căilor de atac”, trebuie specificat că termenul de „autorități competente”, utilizat în restul acordului într-un context diferit, se referă aici la autoritățile competente în materie de protecție a datelor cu caracter personal și de supraveghere a prelucrării acestora; |
| --- | --- |

—

în ceea ce privește principiul „căilor de atac”, trebuie specificat că termenul de „autorități competente”, utilizat în restul acordului într-un context diferit, se referă aici la autoritățile competente în materie de protecție a datelor cu caracter personal și de supraveghere a prelucrării acestora;

| — | autoritățile relevante și informațiile practice referitoare la căile de atac existente trebuie menționate în acord sau cel puțin în scrisorile dintre părți sau în documentele care însoțesc acordul; |
| --- | --- |

—

autoritățile relevante și informațiile practice referitoare la căile de atac existente trebuie menționate în acord sau cel puțin în scrisorile dintre părți sau în documentele care însoțesc acordul;

| — | în ceea ce privește principiul „excepțiilor de la dreptul transparenței și dreptul accesului direct”: trebuie specificat că, în cazurile în care dreptul de acces nu poate fi acordat persoanelor vizate, trebuie acordat accesul indirect prin intermediul autorităților naționale pentru protecția datelor din UE. |
| --- | --- |

—

în ceea ce privește principiul „excepțiilor de la dreptul transparenței și dreptul accesului direct”: trebuie specificat că, în cazurile în care dreptul de acces nu poate fi acordat persoanelor vizate, trebuie acordat accesul indirect prin intermediul autorităților naționale pentru protecția datelor din UE.

| 41. | De asemenea, trebuie specificat că autoritățile de supraveghere pentru protecția datelor reprezentând părțile trebuie să analizeze împreună punerea în aplicare a acordului fie în contextul grupului comun de experți pentru monitorizare, fie ca proces separat. În plus, dacă independența autorității de supraveghere ruse relevante nu este stabilită suficient de clar, trebuie specificat că autoritățile naționale pentru protecția datelor din UE trebuie implicate în supravegherea punerii în aplicare a acordului de către autoritățile ruse. Rezultatele analizei trebuie raportate Parlamentului European și Consiliului, cu respectarea deplină a confidențialității, după caz. |
| --- | --- |

41.

De asemenea, trebuie specificat că autoritățile de supraveghere pentru protecția datelor reprezentând părțile trebuie să analizeze împreună punerea în aplicare a acordului fie în contextul grupului comun de experți pentru monitorizare, fie ca proces separat. În plus, dacă independența autorității de supraveghere ruse relevante nu este stabilită suficient de clar, trebuie specificat că autoritățile naționale pentru protecția datelor din UE trebuie implicate în supravegherea punerii în aplicare a acordului de către autoritățile ruse. Rezultatele analizei trebuie raportate Parlamentului European și Consiliului, cu respectarea deplină a confidențialității, după caz.

| 42. | AEPD recomandă, de asemenea, completarea articolului 12 al acordului cu o clauză care să permită oricăreia dintre părți să suspende sau să rezilieze acordul în cazul unei încălcări a obligațiilor celeilalte părți în temeiul acordului, inclusiv în ceea ce privește conformitatea cu principiile privind protecția datelor. |
| --- | --- |

42.

AEPD recomandă, de asemenea, completarea articolului 12 al acordului cu o clauză care să permită oricăreia dintre părți să suspende sau să rezilieze acordul în cazul unei încălcări a obligațiilor celeilalte părți în temeiul acordului, inclusiv în ceea ce privește conformitatea cu principiile privind protecția datelor.

Adoptat la Bruxelles, 23 aprilie 2013.

Giovanni BUTTARELLI

Adjunctul Autorității Europene pentru Protecția Datelor

---

(1)  COM(2013) 4 final.

1

(2)  Anexa la propunere.

2

(3)  Anexa II la acord.

3

(4)  Avizul AEPD din 18 ianuarie 2013 referitor la propunerea unui regulament de modificare a Regulamentului (CE) nr. 273/2004 privind precursorii drogurilor, precum și la propunerea unui regulament de modificare a Regulamentului (CE) nr. 111/2005 al Consiliului de stabilire a normelor de monitorizare a comerțului cu precursori de droguri între Comunitate și țările terțe, în special p. 9 și 10, disponibil la: http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/Consultation/Opinions/2013/13-01-18_Drug_precursors_EN.pdf

4

(5)  Convenția Națiunilor Unite împotriva traficului ilicit de stupefiante și substanțe psihotrope, adoptată în Viena la 19 decembrie 1988, disponibilă la: http://www.unodc.org/pdf/convention_1988_en.pdf

5

---

| 4.2.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 32/15 |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 32/15

---

Rezumatul Avizului Autorității Europene pentru Protecția Datelor referitor la Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu cu titlul „Consolidarea cooperării în domeniul asigurării respectării legii în UE: modelul european de schimb de informații (EIXM)”

(Textul integral al prezentului aviz poate fi consultat în limbile engleză, franceză și germană pe site-ul AEPD: http://www.edps.europa.eu)

2014/C 32/08

1.   Introducere

1.1.   Consultarea AEPD

| 1. | La 7 decembrie 2012, Comisia a adoptat o comunicare cu titlul „Consolidarea cooperării în domeniul asigurării respectării legii în UE: modelul european de schimb de informații (EIXM)” (denumită în continuare „comunicarea”) (1). La aceeași dată, Comisia a adoptat un raport privind punerea în aplicare a Deciziei 2008/615/JAI a Consiliului din 23 iunie 2008 privind intensificarea cooperării transfrontaliere, în special în domeniul combaterii terorismului și a criminalității transfrontaliere („Decizia Prüm”) (2). Acest raport nu va fi discutat separat în prezentul aviz, dar este menționat pentru o mai bună înțelegere a contextului. |
| --- | --- |

1.

La 7 decembrie 2012, Comisia a adoptat o comunicare cu titlul „Consolidarea cooperării în domeniul asigurării respectării legii în UE: modelul european de schimb de informații (EIXM)” (denumită în continuare „comunicarea”) (1). La aceeași dată, Comisia a adoptat un raport privind punerea în aplicare a Deciziei 2008/615/JAI a Consiliului din 23 iunie 2008 privind intensificarea cooperării transfrontaliere, în special în domeniul combaterii terorismului și a criminalității transfrontaliere („Decizia Prüm”) (2). Acest raport nu va fi discutat separat în prezentul aviz, dar este menționat pentru o mai bună înțelegere a contextului.

| 2. | Înainte de adoptarea comunicării, Autorității Europene pentru Protecția Datelor i s-a dat posibilitatea de a prezenta observații informale. AEPD salută faptul că unele dintre observațiile sale au fost luate în considerare în cuprinsul comunicării. |
| --- | --- |

2.

Înainte de adoptarea comunicării, Autorității Europene pentru Protecția Datelor i s-a dat posibilitatea de a prezenta observații informale. AEPD salută faptul că unele dintre observațiile sale au fost luate în considerare în cuprinsul comunicării.

1.2.   Contextul și obiectivele comunicării

| 3. | Programul de la Stockholm (3) are ca obiectiv întâmpinarea provocărilor viitoare și consolidarea continuă a spațiului de libertate, securitate și justiție cu acțiuni ce se concentrează pe interesele și nevoile cetățenilor. Acesta stabilește prioritățile UE în domeniul justiției și afacerilor interne pentru perioada 2010-2014 și definește orientări strategice pentru planificarea legislativă și operațională în spațiul de libertate, securitate și justiție, în conformitate cu articolul 68 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene („TFUE”) (4). |
| --- | --- |

3.

Programul de la Stockholm (3) are ca obiectiv întâmpinarea provocărilor viitoare și consolidarea continuă a spațiului de libertate, securitate și justiție cu acțiuni ce se concentrează pe interesele și nevoile cetățenilor. Acesta stabilește prioritățile UE în domeniul justiției și afacerilor interne pentru perioada 2010-2014 și definește orientări strategice pentru planificarea legislativă și operațională în spațiul de libertate, securitate și justiție, în conformitate cu articolul 68 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene („TFUE”) (4).

| 4. | În special, Programul de la Stockholm recunoaște necesitatea coerenței și consolidării în dezvoltarea gestionării și schimbului de informații în domeniul securității interne a UE și invită Consiliul și Comisia să pună în aplicare Strategia de gestionare a informațiilor pentru securitatea internă a UE, care include un sistem solid de protecție a datelor. În acest context, Programul de la Stockholm invită, de asemenea, Comisia să evalueze necesitatea elaborării unui model european de schimb de informații (EIXM) pe baza evaluării instrumentelor existente în domeniul schimbului de informații în UE. Această evaluare trebuie să poată determina dacă aceste instrumente funcționează după cum s-a intenționat inițial și dacă îndeplinesc obiectivele Strategiei de gestionare a informațiilor (5). |
| --- | --- |

4.

În special, Programul de la Stockholm recunoaște necesitatea coerenței și consolidării în dezvoltarea gestionării și schimbului de informații în domeniul securității interne a UE și invită Consiliul și Comisia să pună în aplicare Strategia de gestionare a informațiilor pentru securitatea internă a UE, care include un sistem solid de protecție a datelor. În acest context, Programul de la Stockholm invită, de asemenea, Comisia să evalueze necesitatea elaborării unui model european de schimb de informații (EIXM) pe baza evaluării instrumentelor existente în domeniul schimbului de informații în UE. Această evaluare trebuie să poată determina dacă aceste instrumente funcționează după cum s-a intenționat inițial și dacă îndeplinesc obiectivele Strategiei de gestionare a informațiilor (5).

| 5. | Ca o continuare a Programului de la Stockholm, în iulie 2010, Comisia a publicat o comunicare (6) (denumită în continuare „Comunicarea din 2010”) care oferă o prezentare completă a măsurilor puse în aplicare, în curs de punere în aplicare sau avute în vedere la nivel european, care reglementează colectarea, stocarea sau schimbul transfrontalier de informații cu caracter personal în scopul aplicării legii și al gestionării migrației. |
| --- | --- |

5.

Ca o continuare a Programului de la Stockholm, în iulie 2010, Comisia a publicat o comunicare (6) (denumită în continuare „Comunicarea din 2010”) care oferă o prezentare completă a măsurilor puse în aplicare, în curs de punere în aplicare sau avute în vedere la nivel european, care reglementează colectarea, stocarea sau schimbul transfrontalier de informații cu caracter personal în scopul aplicării legii și al gestionării migrației.

| 6. | Ca răspuns la invitația adresată în Programul de la Stockholm și pe baza Comunicării din 2010, prezenta comunicare are drept obiectiv să elaboreze un inventar al modurilor în care schimbul transfrontalier de informații în UE funcționează în realitate și să recomande posibile îmbunătățiri. |
| --- | --- |

6.

Ca răspuns la invitația adresată în Programul de la Stockholm și pe baza Comunicării din 2010, prezenta comunicare are drept obiectiv să elaboreze un inventar al modurilor în care schimbul transfrontalier de informații în UE funcționează în realitate și să recomande posibile îmbunătățiri.

3.   Concluzii

| 37. | AEPD apreciază atenția generală acordată protecției datelor în cuprinsul comunicării, care subliniază nevoia de a asigura un nivel înalt de calitate, securitate și protecție a datelor și reamintește că, oricare ar fi combinația sau ordinea utilizată pentru schimbul de informații, trebuie respectate atât normele privind protecția datelor, securitatea și calitatea datelor, cât și scopul pentru care ar putea fi utilizate instrumentele. |
| --- | --- |

37.

AEPD apreciază atenția generală acordată protecției datelor în cuprinsul comunicării, care subliniază nevoia de a asigura un nivel înalt de calitate, securitate și protecție a datelor și reamintește că, oricare ar fi combinația sau ordinea utilizată pentru schimbul de informații, trebuie respectate atât normele privind protecția datelor, securitatea și calitatea datelor, cât și scopul pentru care ar putea fi utilizate instrumentele.

| 38. | De asemenea, AEPD:






  — | salută faptul că în comunicare se concluzionează că nu sunt necesare nici baze de date noi pentru aplicarea legii la nivel european, nici instrumente noi pentru schimbul de informații în cadrul UE; |
| --- | --- | --- |

38.

De asemenea, AEPD:

—

salută faptul că în comunicare se concluzionează că nu sunt necesare nici baze de date noi pentru aplicarea legii la nivel european, nici instrumente noi pentru schimbul de informații în cadrul UE;

| — | subliniază nevoia unui proces complex de evaluare a instrumentelor și inițiativelor în domeniul justiției și afacerilor interne, al cărui rezultat trebuie să conducă la elaborarea unei politici complexe a UE, integrate și bine structurate cu privire la gestionarea informațiilor și a schimburilor, și încurajează Comisia să inițieze evaluarea altor instrumente existente; |
| --- | --- |

—

subliniază nevoia unui proces complex de evaluare a instrumentelor și inițiativelor în domeniul justiției și afacerilor interne, al cărui rezultat trebuie să conducă la elaborarea unei politici complexe a UE, integrate și bine structurate cu privire la gestionarea informațiilor și a schimburilor, și încurajează Comisia să inițieze evaluarea altor instrumente existente;

| — | încurajează Comisia să reflecteze asupra: (i) eficacității principiilor privind protecția datelor ținând seama de modificările tehnologice, evoluțiile legate de sistemele informatice de mari dimensiuni și utilizarea tot mai intensă a datelor colectate inițial în scopuri care nu aveau legătură cu combaterea criminalității; precum și asupra (ii) eficacității pentru securitatea publică a tendinței curente de monitorizare la scară largă, sistematică și proactivă a persoanelor nesuspectate și utilitatea efectivă a acesteia în combaterea criminalității; rezultatul acestor reflecții trebuie să conducă la elaborarea unei politici complexe a UE, integrate și bine structurate, cu privire la gestionarea informațiilor și a schimburilor în acest domeniu; |
| --- | --- |

—

încurajează Comisia să reflecteze asupra: (i) eficacității principiilor privind protecția datelor ținând seama de modificările tehnologice, evoluțiile legate de sistemele informatice de mari dimensiuni și utilizarea tot mai intensă a datelor colectate inițial în scopuri care nu aveau legătură cu combaterea criminalității; precum și asupra (ii) eficacității pentru securitatea publică a tendinței curente de monitorizare la scară largă, sistematică și proactivă a persoanelor nesuspectate și utilitatea efectivă a acesteia în combaterea criminalității; rezultatul acestor reflecții trebuie să conducă la elaborarea unei politici complexe a UE, integrate și bine structurate, cu privire la gestionarea informațiilor și a schimburilor în acest domeniu;

| — | subliniază că discuțiile actuale pe marginea propunerii de directivă nu trebuie să împiedice Comisia să realizeze un inventar al problemelor și riscurilor legate de protecția datelor și a posibilelor îmbunătățiri în contextul legal actual și recomandă utilizarea acestor discuții, în special cele referitoare la diferențierea prelucrării datelor persoanelor suspectate de cele ale persoanelor nesuspectate, pentru dezvoltarea modelului european de schimb de informații; |
| --- | --- |

—

subliniază că discuțiile actuale pe marginea propunerii de directivă nu trebuie să împiedice Comisia să realizeze un inventar al problemelor și riscurilor legate de protecția datelor și a posibilelor îmbunătățiri în contextul legal actual și recomandă utilizarea acestor discuții, în special cele referitoare la diferențierea prelucrării datelor persoanelor suspectate de cele ale persoanelor nesuspectate, pentru dezvoltarea modelului european de schimb de informații;

| — | susține pe deplin nevoia revizuirii instrumentelor existente în vederea armonizării acestora cu propunerea de directivă și încurajează Comisia să ia măsuri suplimentare; |
| --- | --- |

—

susține pe deplin nevoia revizuirii instrumentelor existente în vederea armonizării acestora cu propunerea de directivă și încurajează Comisia să ia măsuri suplimentare;

| — | încurajează Comisia să inițieze evaluarea instrumentelor existente în timpul și după punerea în aplicare completă a acestora; |
| --- | --- |

—

încurajează Comisia să inițieze evaluarea instrumentelor existente în timpul și după punerea în aplicare completă a acestora;

| — | recomandă ca orientările pe care Consiliul este invitat să le ofere, în ceea ce privește alegerea canalului, să ia în considerare consecințele legate de limitarea scopului și responsabilități; |
| --- | --- |

—

recomandă ca orientările pe care Consiliul este invitat să le ofere, în ceea ce privește alegerea canalului, să ia în considerare consecințele legate de limitarea scopului și responsabilități;

| — | încurajează Comisia să justifice mai clar alegerea canalului Europol utilizând instrumentele SIENA drept canal implicit și să evalueze dacă această alegere este conformă cu principiul confidențialității prin concepție; |
| --- | --- |

—

încurajează Comisia să justifice mai clar alegerea canalului Europol utilizând instrumentele SIENA drept canal implicit și să evalueze dacă această alegere este conformă cu principiul confidențialității prin concepție;

| — | constată cu satisfacție că în comunicare se reamintește că informațiile pot fi schimbate și utilizate efectiv doar atunci când acest lucru este permis din punct de vedere legal, ceea ce include conformitatea cu normele privind protecția datelor, și invită Comisia să înceapă elaborarea condițiilor armonizate pentru ghișeele unice, în vederea asigurării faptului că sunt aceleași cerințe în toate statele membre și protejează cu eficacitate persoanele; |
| --- | --- |

—

constată cu satisfacție că în comunicare se reamintește că informațiile pot fi schimbate și utilizate efectiv doar atunci când acest lucru este permis din punct de vedere legal, ceea ce include conformitatea cu normele privind protecția datelor, și invită Comisia să înceapă elaborarea condițiilor armonizate pentru ghișeele unice, în vederea asigurării faptului că sunt aceleași cerințe în toate statele membre și protejează cu eficacitate persoanele;

| — | recomandă includerea de cursuri de formare cu privire la securitatea informațiilor și protecția datelor în schema elaborată de Comisie, precum și în sesiunile de instruire pe care statele membre sunt invitate să le asigure. |
| --- | --- |

—

recomandă includerea de cursuri de formare cu privire la securitatea informațiilor și protecția datelor în schema elaborată de Comisie, precum și în sesiunile de instruire pe care statele membre sunt invitate să le asigure.

Adoptat la Bruxelles, 29 aprilie 2013.

Peter HUSTINX

Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor

---

(1)  COM(2012) 735 final.

1

(2)  COM(2012) 732 final.

2

(3)  Programul Stockholm – o Europă deschisă și sigură în serviciul cetățenilor și pentru protecția acestora, Documentul 5731/10 al Consiliului din 3 martie 2010.

3

(4)  Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (JO C 83, 30.3.2010, p. 47).

4

(5)  Programul de la Stockholm – o Europă deschisă și sigură în serviciul cetățenilor și pentru protecția acestora, Documentul 5731/10 al Consiliului din 3 martie 2010, secțiunea 4.2.2.

5

(6)  Comunicarea din 20 iulie 2010 a Comisiei către Parlamentul European și Consiliu, cu titlul „Prezentare generală asupra modului de gestionare a informațiilor în spațiul de libertate, securitate și justiție”, COM(2010) 385 final.

6

---

| 4.2.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 32/17 |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 32/17

---

Rezumatul Avizului Autorității Europene pentru Protecția Datelor referitor la propunerea modificată a Comisiei de directivă privind transparența măsurilor care reglementează prețurile medicamentelor de uz uman și includerea acestora în sfera de cuprindere a sistemelor publice de asigurări de sănătate

(Textul integral al prezentului aviz poate fi consultat în EN, FR și DE pe site-ul AEPD: http://www.edps.europa.eu)

2014/C 32/09

1.   Introducere

1.1.   Consultarea AEPD

| 1. | La 18 martie 2013, Comisia a adoptat o propunere modificată de directivă privind transparența măsurilor care reglementează prețurile medicamentelor de uz uman și includerea acestora în sfera de cuprindere a sistemelor publice de asigurări de sănătate (propunerea de directivă) (1). Această propunere a fost trimisă AEPD spre consultare la 19 martie 2013. |
| --- | --- |

1.

La 18 martie 2013, Comisia a adoptat o propunere modificată de directivă privind transparența măsurilor care reglementează prețurile medicamentelor de uz uman și includerea acestora în sfera de cuprindere a sistemelor publice de asigurări de sănătate (propunerea de directivă) (1). Această propunere a fost trimisă AEPD spre consultare la 19 martie 2013.

| 2. | AEPD salută faptul că este consultată de Comisie, precum și faptul că o trimitere la prezentul aviz a fost inclusă în preambulul instrumentului. AEPD regretă totuși că nu a fost consultată de Comisie în timpul pregătirii sau cel puțin după adoptarea propunerii inițiale la 1 martie 2012 (2). |
| --- | --- |

2.

AEPD salută faptul că este consultată de Comisie, precum și faptul că o trimitere la prezentul aviz a fost inclusă în preambulul instrumentului. AEPD regretă totuși că nu a fost consultată de Comisie în timpul pregătirii sau cel puțin după adoptarea propunerii inițiale la 1 martie 2012 (2).

1.2.   Obiectivele și domeniul de aplicare al propunerii

| 3. | În expunerea de motive la propunerea de directivă, Comisia precizează că statelor membre le revine sarcina să își organizeze sistemele proprii de sănătate și să presteze servicii de sănătate și de îngrijire medicală, inclusiv să repartizeze resursele alocate acestora. În acest cadru, fiecare stat membru poate să adopte măsuri de gestionare a consumului de medicamente, să reglementeze prețurile acestora sau să stabilească condițiile de finanțare publică a acestora. Un medicament autorizat în conformitate cu legislația UE pe baza profilului calității, siguranței și eficacității sale poate face, așadar, obiectul unor cerințe de reglementare suplimentare la nivel de stat membru, înainte de a fi introdus pe piață sau eliberat pacienților în cadrul sistemului public de asigurări de sănătate. |
| --- | --- |

3.

În expunerea de motive la propunerea de directivă, Comisia precizează că statelor membre le revine sarcina să își organizeze sistemele proprii de sănătate și să presteze servicii de sănătate și de îngrijire medicală, inclusiv să repartizeze resursele alocate acestora. În acest cadru, fiecare stat membru poate să adopte măsuri de gestionare a consumului de medicamente, să reglementeze prețurile acestora sau să stabilească condițiile de finanțare publică a acestora. Un medicament autorizat în conformitate cu legislația UE pe baza profilului calității, siguranței și eficacității sale poate face, așadar, obiectul unor cerințe de reglementare suplimentare la nivel de stat membru, înainte de a fi introdus pe piață sau eliberat pacienților în cadrul sistemului public de asigurări de sănătate.

| 4. | De asemenea, Comisia explică faptul că Directiva 89/105/CEE (3) a fost adoptată pentru a permite operatorilor de pe piață să verifice dacă măsurile naționale de reglementare a procesului de stabilire a prețurilor și de rambursare a medicamentelor respectă principiul liberei circulații a mărfurilor. În acest sens, Directiva 89/105/CEE stabilește o serie de cerințe procedurale care să asigure transparența măsurilor privind stabilirea prețurilor și rambursarea adoptate de statele membre. De la adoptarea acestei directive, condițiile de piață s-au modificat radical, de exemplu, odată cu apariția medicamentelor generice, care reprezintă variante mai ieftine ale produselor existente, sau cu dezvoltarea unor medicamente bazate pe cercetare, din ce în ce mai inovatoare (însă foarte scumpe, de cele mai multe ori). În paralel, creșterea constantă a cheltuielilor publice pentru produse farmaceutice în ultimul deceniu a încurajat statele membre să elaboreze în timp sisteme de stabilire a prețurilor și de rambursare mai complexe și mai inovatoare. |
| --- | --- |

4.

De asemenea, Comisia explică faptul că Directiva 89/105/CEE (3) a fost adoptată pentru a permite operatorilor de pe piață să verifice dacă măsurile naționale de reglementare a procesului de stabilire a prețurilor și de rambursare a medicamentelor respectă principiul liberei circulații a mărfurilor. În acest sens, Directiva 89/105/CEE stabilește o serie de cerințe procedurale care să asigure transparența măsurilor privind stabilirea prețurilor și rambursarea adoptate de statele membre. De la adoptarea acestei directive, condițiile de piață s-au modificat radical, de exemplu, odată cu apariția medicamentelor generice, care reprezintă variante mai ieftine ale produselor existente, sau cu dezvoltarea unor medicamente bazate pe cercetare, din ce în ce mai inovatoare (însă foarte scumpe, de cele mai multe ori). În paralel, creșterea constantă a cheltuielilor publice pentru produse farmaceutice în ultimul deceniu a încurajat statele membre să elaboreze în timp sisteme de stabilire a prețurilor și de rambursare mai complexe și mai inovatoare.

| 5. | Propunerea de directivă de abrogare a Directivei 89/105/CEE a fost adoptată de Comisie la 1 martie 2012. Comisia afirmă că negocierile în cadrul Grupului de lucru al Consiliului privind produsele farmaceutice și dispozitivele medicale s-au dovedit a fi dificile, având în vedere natura sensibilă din punct de vedere politic a acestei chestiuni. |
| --- | --- |

5.

Propunerea de directivă de abrogare a Directivei 89/105/CEE a fost adoptată de Comisie la 1 martie 2012. Comisia afirmă că negocierile în cadrul Grupului de lucru al Consiliului privind produsele farmaceutice și dispozitivele medicale s-au dovedit a fi dificile, având în vedere natura sensibilă din punct de vedere politic a acestei chestiuni.

| 6. | Parlamentul European și-a adoptat poziția la prima lectură la 6 februarie 2013. Ca urmare a votului din ședința plenară și luând în considerare poziția statelor membre în Consiliu, Comisia a decis să își modifice propunerea prin adoptarea propunerii de directivă și să consulte AEPD. |
| --- | --- |

6.

Parlamentul European și-a adoptat poziția la prima lectură la 6 februarie 2013. Ca urmare a votului din ședința plenară și luând în considerare poziția statelor membre în Consiliu, Comisia a decis să își modifice propunerea prin adoptarea propunerii de directivă și să consulte AEPD.

1.3.   Scopul avizului AEPD

| 7. | Prezentul aviz se va axa pe următoarele aspecte ale propunerii de directivă referitoare la protecția datelor cu caracter personal: aplicabilitatea legislației în materie de protecție a datelor, publicarea datelor cu caracter personal ale experților și membrilor anumitor organisme, potențiala prelucrare a datelor referitoare la sănătate ale pacienților prin accesul la datele privind autorizația de introducere pe piață și propunerea posibilității de creare a unor baze de date la nivelul UE/statelor membre. |
| --- | --- |

7.

Prezentul aviz se va axa pe următoarele aspecte ale propunerii de directivă referitoare la protecția datelor cu caracter personal: aplicabilitatea legislației în materie de protecție a datelor, publicarea datelor cu caracter personal ale experților și membrilor anumitor organisme, potențiala prelucrare a datelor referitoare la sănătate ale pacienților prin accesul la datele privind autorizația de introducere pe piață și propunerea posibilității de creare a unor baze de date la nivelul UE/statelor membre.

3.   Concluzii

AEPD formulează următoarele recomandări:

| — | să se introducă trimiteri la legislația aplicabilă în materie de protecție a datelor într-un articol de fond al propunerii de directivă. O astfel de trimitere ar trebui să prevadă, ca regulă generală, că Directiva 95/46/CE și Regulamentul (CE) nr. 45/2001 se aplică prelucrării de date cu caracter personal în cadrul propunerii de directivă. În plus, AEPD recomandă ca trimiterea la Directiva 95/46/CE să specifice faptul că dispozițiile se vor aplica în conformitate cu normele naționale care transpun Directiva 95/46/CE; |
| --- | --- |

—

să se introducă trimiteri la legislația aplicabilă în materie de protecție a datelor într-un articol de fond al propunerii de directivă. O astfel de trimitere ar trebui să prevadă, ca regulă generală, că Directiva 95/46/CE și Regulamentul (CE) nr. 45/2001 se aplică prelucrării de date cu caracter personal în cadrul propunerii de directivă. În plus, AEPD recomandă ca trimiterea la Directiva 95/46/CE să specifice faptul că dispozițiile se vor aplica în conformitate cu normele naționale care transpun Directiva 95/46/CE;

| — | să se evalueze necesitatea sistemului propus la articolul 16 din propunerea de directivă privind publicarea obligatorie a numelor și declarațiilor de interese ale experților, membrilor consiliilor decizionale responsabile pentru procedurile legate de căile de atac și să se verifice ca obligația de publicare să nu depășească ceea ce este necesar pentru atingerea obiectivului de interes public urmărit și dacă există orice altă măsură mai puțin restrictivă pentru atingerea aceluiași obiectiv. Sub rezerva rezultatului acestui test de proporționalitate, obligația de publicare ar trebui să fie în orice caz susținută de garanții de siguranță adecvate pentru asigurarea respectării drepturilor persoanelor vizate de a prezenta obiecțiuni, a securității/exactității datelor și a ștergerii acestora după o perioadă adecvată de timp; |
| --- | --- |

—

să se evalueze necesitatea sistemului propus la articolul 16 din propunerea de directivă privind publicarea obligatorie a numelor și declarațiilor de interese ale experților, membrilor consiliilor decizionale responsabile pentru procedurile legate de căile de atac și să se verifice ca obligația de publicare să nu depășească ceea ce este necesar pentru atingerea obiectivului de interes public urmărit și dacă există orice altă măsură mai puțin restrictivă pentru atingerea aceluiași obiectiv. Sub rezerva rezultatului acestui test de proporționalitate, obligația de publicare ar trebui să fie în orice caz susținută de garanții de siguranță adecvate pentru asigurarea respectării drepturilor persoanelor vizate de a prezenta obiecțiuni, a securității/exactității datelor și a ștergerii acestora după o perioadă adecvată de timp;

| — | să se introducă o trimitere la articolul 8 din Directiva 95/46/CE în articolul 13 din propunerea de directivă privind accesul la datele referitoare la autorizația de introducere pe piață, dacă se intenționează ca datele cu caracter personal referitoare la sănătate să fie prelucrate, și să se introducă o dispoziție în propunerea de directivă care să definească în mod clar în ce situații și sub rezerva căror garanții vor fi prelucrate informațiile care conțin date referitoare la sănătate ale pacienților; |
| --- | --- |

—

să se introducă o trimitere la articolul 8 din Directiva 95/46/CE în articolul 13 din propunerea de directivă privind accesul la datele referitoare la autorizația de introducere pe piață, dacă se intenționează ca datele cu caracter personal referitoare la sănătate să fie prelucrate, și să se introducă o dispoziție în propunerea de directivă care să definească în mod clar în ce situații și sub rezerva căror garanții vor fi prelucrate informațiile care conțin date referitoare la sănătate ale pacienților;

| — | să se includă în articolul 13 din propunerea de directivă o cerință de anonimizare integrală a oricăror date ale pacienților incluse în autorizația de introducere pe piață înainte ca aceste date să fie transferate autorității competente pentru orice prelucrare ulterioară în scopul deciziilor privind prețurile și rambursarea; |
| --- | --- |

—

să se includă în articolul 13 din propunerea de directivă o cerință de anonimizare integrală a oricăror date ale pacienților incluse în autorizația de introducere pe piață înainte ca aceste date să fie transferate autorității competente pentru orice prelucrare ulterioară în scopul deciziilor privind prețurile și rambursarea;

| — | să se efectueze o evaluare a impactului asupra protecției datelor în prealabil, înainte de luarea oricăror măsuri de lansare a oricărei baze de date noi. |
| --- | --- |

—

să se efectueze o evaluare a impactului asupra protecției datelor în prealabil, înainte de luarea oricăror măsuri de lansare a oricărei baze de date noi.

Adoptat la Bruxelles, 30 mai 2013.

Giovanni BUTTARELLI

Adjunctul Autorității Europene pentru Protecția Datelor

---

(1)  COM(2013) 168 final/2.

1

(2)  COM(2012) 84 final.

2

(3)  Directiva 89/105/CEE a Consiliului din 21 decembrie 1988 privind transparența măsurilor care reglementează stabilirea prețurilor medicamentelor de uz uman și includerea acestora în domeniul de aplicare al sistemelor naționale de asigurări de sănătate (JO L 40, 11.2.1989, p. 8).

3

---

| 4.2.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 32/19 |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 32/19

---

Rezumatul Avizului Autorității Europene pentru Protecția Datelor referitor la Comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate privind „Strategia de securitate cibernetică a Uniunii Europene: un spațiu cibernetic deschis, sigur și securizat” și referitor la propunerea Comisiei de directivă privind măsurile de asigurare a unui nivel comun ridicat al securității rețelelor și informației în întreaga Uniune

(Textul integral al prezentului aviz poate fi consultat în EN, FR și DE pe site-ul AEPD: http://www.edps.europa.eu)

2014/C 32/10

1.   Introducere

1.1.   Consultarea AEPD

| 1. | La 7 februarie 2013, Comisia și Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate au adoptat o Comunicare comună către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind „Strategia de securitate cibernetică a Uniunii Europene: un spațiu cibernetic deschis, sigur și securizat” (1) (denumită în continuare „comunicarea comună”, „strategia de securitate cibernetică” sau „strategia”). |
| --- | --- |

1.

La 7 februarie 2013, Comisia și Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate au adoptat o Comunicare comună către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind „Strategia de securitate cibernetică a Uniunii Europene: un spațiu cibernetic deschis, sigur și securizat” (1) (denumită în continuare „comunicarea comună”, „strategia de securitate cibernetică” sau „strategia”).

| 2. | La aceeași dată, Comisia a adoptat o propunere de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind măsurile de asigurare a unui nivel comun de securitate a rețelelor și informației în întreaga Uniune (2) (denumită în continuare „propunerea de directivă” sau „propunerea”). Această propunere a fost trimisă AEPD spre consultare la 7 februarie 2013. |
| --- | --- |

2.

La aceeași dată, Comisia a adoptat o propunere de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind măsurile de asigurare a unui nivel comun de securitate a rețelelor și informației în întreaga Uniune (2) (denumită în continuare „propunerea de directivă” sau „propunerea”). Această propunere a fost trimisă AEPD spre consultare la 7 februarie 2013.

| 3. | Înainte de adoptarea comunicării comune și a propunerii, Autorității Europene pentru Protecția Datelor i s-a dat posibilitatea de a prezenta observații informale Comisiei. AEPD salută faptul că o parte dintre observațiile sale au fost luate în considerare în comunicarea comună și în propunere. |
| --- | --- |

3.

Înainte de adoptarea comunicării comune și a propunerii, Autorității Europene pentru Protecția Datelor i s-a dat posibilitatea de a prezenta observații informale Comisiei. AEPD salută faptul că o parte dintre observațiile sale au fost luate în considerare în comunicarea comună și în propunere.

4.   Concluzii

| 74. | AEPD salută faptul că Comisia și Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate au prezentat o strategie completă de securitate cibernetică, în completarea căreia vine o propunere de măsuri de asigurare a unui nivel comun ridicat de securitate a rețelelor și a informației în Uniune. Strategia completează acțiunile în materie de politici deja dezvoltate de UE în domeniul securității rețelelor și informației. |
| --- | --- |

74.

AEPD salută faptul că Comisia și Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate au prezentat o strategie completă de securitate cibernetică, în completarea căreia vine o propunere de măsuri de asigurare a unui nivel comun ridicat de securitate a rețelelor și a informației în Uniune. Strategia completează acțiunile în materie de politici deja dezvoltate de UE în domeniul securității rețelelor și informației.

| 75. | AEPD salută faptul că strategia depășește abordarea tradițională în cadrul căreia securitatea este contradictorie vieții private, prin prevederea recunoașterii explicite a vieții private și a protecției datelor ca valori de bază care ar trebui să reprezinte principiile directoare ale politicii de securitate cibernetică la nivelul UE și la nivel internațional. AEPD remarcă faptul că strategia de securitate cibernetică și propunerea de directivă privind securitatea rețelelor și informației pot avea un rol fundamental în contribuția la asigurarea protecției riscurilor individuale la adresa vieții private și protecției datelor în mediul online. În același timp, trebuie să se asigure că acestea nu conduc la măsuri care ar constitui interferențe ilegale cu drepturile persoanelor la viața privată și protecția datelor. |
| --- | --- |

75.

AEPD salută faptul că strategia depășește abordarea tradițională în cadrul căreia securitatea este contradictorie vieții private, prin prevederea recunoașterii explicite a vieții private și a protecției datelor ca valori de bază care ar trebui să reprezinte principiile directoare ale politicii de securitate cibernetică la nivelul UE și la nivel internațional. AEPD remarcă faptul că strategia de securitate cibernetică și propunerea de directivă privind securitatea rețelelor și informației pot avea un rol fundamental în contribuția la asigurarea protecției riscurilor individuale la adresa vieții private și protecției datelor în mediul online. În același timp, trebuie să se asigure că acestea nu conduc la măsuri care ar constitui interferențe ilegale cu drepturile persoanelor la viața privată și protecția datelor.

| 76. | AEPD salută, de asemenea, faptul că protecția datelor este menționată în mai multe părți ale strategiei și este luată în considerare în propunerea de directivă privind securitatea rețelelor și a informației. Totuși, AEPD își exprimă regretul că strategia și propunerea de directivă nu subliniază mai bine contribuția legislației existente și viitoare în materie de protecție a datelor la securitate și nu asigură integral ca toate obligațiile care decurg din propunerea de directivă sau alte elemente ale strategiei să fie complementare cu obligațiile de protecție a datelor și să nu se suprapună sau să vină în contradictoriu cu acestea. |
| --- | --- |

76.

AEPD salută, de asemenea, faptul că protecția datelor este menționată în mai multe părți ale strategiei și este luată în considerare în propunerea de directivă privind securitatea rețelelor și a informației. Totuși, AEPD își exprimă regretul că strategia și propunerea de directivă nu subliniază mai bine contribuția legislației existente și viitoare în materie de protecție a datelor la securitate și nu asigură integral ca toate obligațiile care decurg din propunerea de directivă sau alte elemente ale strategiei să fie complementare cu obligațiile de protecție a datelor și să nu se suprapună sau să vină în contradictoriu cu acestea.

| 77. | În plus, AEPD observă că din cauza faptului că nu se iau în considerare integral alte inițiative paralele și proceduri legislative curente ale Comisiei, precum reforma în domeniul protecției datelor și propunerea de regulament privind identificarea electronică și serviciile de asigurare a încrederii, strategia de securitate cibernetică nu oferă o imagine cuprinzătoare și generală a securității cibernetice în UE și există riscul perpetuării unei abordări fragmentate și compartimentate. AEPD menționează, de asemenea, că nici propunerea de directivă privind securitatea rețelelor și informației nu permite încă o abordare cuprinzătoare a securității în UE și că obligația prevăzută în legislația privind protecția datelor este probabil cea mai cuprinzătoare obligație privind rețelele și securitatea din cadrul legislației UE. |
| --- | --- |

77.

În plus, AEPD observă că din cauza faptului că nu se iau în considerare integral alte inițiative paralele și proceduri legislative curente ale Comisiei, precum reforma în domeniul protecției datelor și propunerea de regulament privind identificarea electronică și serviciile de asigurare a încrederii, strategia de securitate cibernetică nu oferă o imagine cuprinzătoare și generală a securității cibernetice în UE și există riscul perpetuării unei abordări fragmentate și compartimentate. AEPD menționează, de asemenea, că nici propunerea de directivă privind securitatea rețelelor și informației nu permite încă o abordare cuprinzătoare a securității în UE și că obligația prevăzută în legislația privind protecția datelor este probabil cea mai cuprinzătoare obligație privind rețelele și securitatea din cadrul legislației UE.

| 78. | AEPD își exprimă, de asemenea, regretul că rolul important al autorităților de protecție a datelor în punerea în aplicare și executarea obligațiilor de securitate și în sporirea securității cibernetice nu este, la rândul său, avut în vedere în mod corespunzător. |
| --- | --- |

78.

AEPD își exprimă, de asemenea, regretul că rolul important al autorităților de protecție a datelor în punerea în aplicare și executarea obligațiilor de securitate și în sporirea securității cibernetice nu este, la rândul său, avut în vedere în mod corespunzător.

| 79. | În ceea ce privește strategia de securitate cibernetică, AEPD subliniază că:






  — | o definiție clară a termenilor „rezistență cibernetică”, „criminalitate cibernetică” și „apărare cibernetică” este deosebit de importantă, deoarece acești termeni sunt utilizați ca justificare pentru anumite măsuri speciale care pot afecta drepturile fundamentale, inclusiv drepturile la viață privată și protecția datelor. Totuși, definițiile „criminalității informatice” prevăzute în strategie și în Convenția privind criminalitatea cibernetică rămân foarte largi. Ar fi de recomandat ca definiția „criminalității cibernetice” să fie clară și restrictivă, și nu extinsă; |
| --- | --- | --- |

79.

În ceea ce privește strategia de securitate cibernetică, AEPD subliniază că:

—

o definiție clară a termenilor „rezistență cibernetică”, „criminalitate cibernetică” și „apărare cibernetică” este deosebit de importantă, deoarece acești termeni sunt utilizați ca justificare pentru anumite măsuri speciale care pot afecta drepturile fundamentale, inclusiv drepturile la viață privată și protecția datelor. Totuși, definițiile „criminalității informatice” prevăzute în strategie și în Convenția privind criminalitatea cibernetică rămân foarte largi. Ar fi de recomandat ca definiția „criminalității cibernetice” să fie clară și restrictivă, și nu extinsă;

| — | legislația în materie de protecție a datelor ar trebui să se aplice tuturor acțiunilor prevăzute în strategie, ori de câte ori acestea vizează măsuri care implică prelucrarea de date cu caracter personal. Deși legislația privind protecția datelor nu este menționată în mod specific în secțiunile legate de criminalitatea cibernetică și apărarea cibernetică, AEPD subliniază că multe dintre acțiunile planificate în aceste domenii ar implica prelucrarea de date cu caracter personal și astfel ar intra sub incidența legislației aplicabile privind protecția datelor. Autoritatea menționează, de asemenea, că multe acțiuni constau în crearea de mecanisme de coordonare, care vor necesita punerea în aplicare a unor garanții adecvate de protecție a datelor în ceea ce privește modalitățile disponibile pentru schimbul de date cu caracter personal; |
| --- | --- |

—

legislația în materie de protecție a datelor ar trebui să se aplice tuturor acțiunilor prevăzute în strategie, ori de câte ori acestea vizează măsuri care implică prelucrarea de date cu caracter personal. Deși legislația privind protecția datelor nu este menționată în mod specific în secțiunile legate de criminalitatea cibernetică și apărarea cibernetică, AEPD subliniază că multe dintre acțiunile planificate în aceste domenii ar implica prelucrarea de date cu caracter personal și astfel ar intra sub incidența legislației aplicabile privind protecția datelor. Autoritatea menționează, de asemenea, că multe acțiuni constau în crearea de mecanisme de coordonare, care vor necesita punerea în aplicare a unor garanții adecvate de protecție a datelor în ceea ce privește modalitățile disponibile pentru schimbul de date cu caracter personal;

| — | autoritățile pentru protecția datelor (APD) au un rol important în contextul securității cibernetice. În calitate de gardieni ai drepturilor persoanelor la viața privată și protecția datelor, APD se implică activ în protejarea datelor cu caracter personal, atât offline, cât și online. Prin urmare, acestea ar trebui implicate în mod adecvat, în calitatea lor de organisme de supraveghere, în ceea ce privește punerea în aplicare a măsurilor care implică prelucrarea datelor cu caracter personal (precum lansarea proiectului-pilot al UE privind combaterea botneturilor și programelor malware). Alți actori din domeniul securității cibernetice ar trebui, la rândul lor, să coopereze cu aceste autorități în îndeplinirea sarcinilor lor, de exemplu, în cadrul acțiunilor de schimb de bune practici și creștere a gradului de conștientizare. AEPD și APD naționale ar trebui, de asemenea, implicate în mod adecvat în conferința la nivel înalt care va fi organizată în 2014 pentru evaluarea progresului punerii în aplicare a strategiei. |
| --- | --- |

—

autoritățile pentru protecția datelor (APD) au un rol important în contextul securității cibernetice. În calitate de gardieni ai drepturilor persoanelor la viața privată și protecția datelor, APD se implică activ în protejarea datelor cu caracter personal, atât offline, cât și online. Prin urmare, acestea ar trebui implicate în mod adecvat, în calitatea lor de organisme de supraveghere, în ceea ce privește punerea în aplicare a măsurilor care implică prelucrarea datelor cu caracter personal (precum lansarea proiectului-pilot al UE privind combaterea botneturilor și programelor malware). Alți actori din domeniul securității cibernetice ar trebui, la rândul lor, să coopereze cu aceste autorități în îndeplinirea sarcinilor lor, de exemplu, în cadrul acțiunilor de schimb de bune practici și creștere a gradului de conștientizare. AEPD și APD naționale ar trebui, de asemenea, implicate în mod adecvat în conferința la nivel înalt care va fi organizată în 2014 pentru evaluarea progresului punerii în aplicare a strategiei.

| 80. | În ceea ce privește propunerea de directivă privind securitatea rețelelor și informației, AEPD recomandă legislatorului următoarele:






  — | să formuleze articolul 3 alineatul (8) privind definiția operatorilor de pe piață care intră sub incidența propunerii într-un mod mai clar și cu mai multă certitudine și să întocmească o listă completă care să cuprindă toate părțile interesate relevante, în vederea asigurării unei abordări integral armonizate și integrate privind securitatea în cadrul UE; |
| --- | --- | --- |

80.

În ceea ce privește propunerea de directivă privind securitatea rețelelor și informației, AEPD recomandă legislatorului următoarele:

—

să formuleze articolul 3 alineatul (8) privind definiția operatorilor de pe piață care intră sub incidența propunerii într-un mod mai clar și cu mai multă certitudine și să întocmească o listă completă care să cuprindă toate părțile interesate relevante, în vederea asigurării unei abordări integral armonizate și integrate privind securitatea în cadrul UE;

| — | să clarifice la articolul 1 alineatul (2) litera (c) că propunerea de directivă se aplică instituțiilor și organismelor UE și să includă o trimitere la Regulamentul (CE) nr. 45/2001 în articolul 1 alineatul (5) al propunerii; |
| --- | --- |

—

să clarifice la articolul 1 alineatul (2) litera (c) că propunerea de directivă se aplică instituțiilor și organismelor UE și să includă o trimitere la Regulamentul (CE) nr. 45/2001 în articolul 1 alineatul (5) al propunerii;

| — | să recunoască un rol mai orizontal al propunerii în ceea ce privește securitatea, stipulând explicit la articolul 1 că ar trebui să se aplice fără a aduce atingere normelor existente sau viitoare mai detaliate în domenii specifice (precum cele care vor fi impuse pentru prestatorii de servicii de asigurare a încrederii în propunerea de regulament privind identificarea electronică); |
| --- | --- |

—

să recunoască un rol mai orizontal al propunerii în ceea ce privește securitatea, stipulând explicit la articolul 1 că ar trebui să se aplice fără a aduce atingere normelor existente sau viitoare mai detaliate în domenii specifice (precum cele care vor fi impuse pentru prestatorii de servicii de asigurare a încrederii în propunerea de regulament privind identificarea electronică);

| — | să se adauge un considerent pentru a explica necesitatea încorporării protecției datelor prin concepție și în mod implicit, încă din primele etape ale proiectării mecanismelor stabilite în propunere și pe parcursul întregului ciclu de viață al proceselor, procedurilor, organizațiilor, tehnicilor și infrastructurilor implicate, luând în considerare propunerea de regulament privind protecția datelor; |
| --- | --- |

—

să se adauge un considerent pentru a explica necesitatea încorporării protecției datelor prin concepție și în mod implicit, încă din primele etape ale proiectării mecanismelor stabilite în propunere și pe parcursul întregului ciclu de viață al proceselor, procedurilor, organizațiilor, tehnicilor și infrastructurilor implicate, luând în considerare propunerea de regulament privind protecția datelor;

| — | să clarifice definiția „rețelei și sistemului informatic” de la articolul 3 alineatul (1) și a „incidentului” de la articolul 3 alineatul (4) și să înlocuiască la articolul 5 alineatul (2) obligația de a stabili un „plan de evaluare a riscurilor” prin „crearea și menținerea unui cadru de gestionare a riscurilor”; |
| --- | --- |

—

să clarifice definiția „rețelei și sistemului informatic” de la articolul 3 alineatul (1) și a „incidentului” de la articolul 3 alineatul (4) și să înlocuiască la articolul 5 alineatul (2) obligația de a stabili un „plan de evaluare a riscurilor” prin „crearea și menținerea unui cadru de gestionare a riscurilor”;

| — | să specifice la articolul 1 alineatul (6) că prelucrarea datelor cu caracter personal ar fi justificată în temeiul articolului 7 litera (e) din Directiva 95/46/CE în măsura în care este necesară pentru atingerea obiectivelor de interes public urmărite de propunerea de directivă. Totuși, ar trebui să se respecte principiul necesității și proporționalității, astfel încât doar datele strict necesare pentru scopul care trebuie atins să fie prelucrate; |
| --- | --- |

—

să specifice la articolul 1 alineatul (6) că prelucrarea datelor cu caracter personal ar fi justificată în temeiul articolului 7 litera (e) din Directiva 95/46/CE în măsura în care este necesară pentru atingerea obiectivelor de interes public urmărite de propunerea de directivă. Totuși, ar trebui să se respecte principiul necesității și proporționalității, astfel încât doar datele strict necesare pentru scopul care trebuie atins să fie prelucrate;

| — | să se stabilească la articolul 14 circumstanțele în care este necesară notificarea, precum și conținutul și formatul notificării, inclusiv tipurile de date cu caracter personal care ar trebui notificate și dacă este sau nu cazul și în ce măsură notificarea și documentele sale justificative vor include detalii privind datele cu caracter personal afectate de un incident specific de securitate (precum adresele IP). Trebuie să se țină seama de faptul că autorităților competente în domeniul securității rețelelor și informației ar trebui să li se permită să colecteze și să prelucreze date cu caracter personal în cadrul unui incident de securitate doar dacă este strict necesar. De asemenea, ar trebui prevăzute garanții adecvate în cadrul propunerii, pentru a se asigura protecția adecvată a datelor prelucrate de autoritățile competente privind securitatea rețelelor și informației; |
| --- | --- |

—

să se stabilească la articolul 14 circumstanțele în care este necesară notificarea, precum și conținutul și formatul notificării, inclusiv tipurile de date cu caracter personal care ar trebui notificate și dacă este sau nu cazul și în ce măsură notificarea și documentele sale justificative vor include detalii privind datele cu caracter personal afectate de un incident specific de securitate (precum adresele IP). Trebuie să se țină seama de faptul că autorităților competente în domeniul securității rețelelor și informației ar trebui să li se permită să colecteze și să prelucreze date cu caracter personal în cadrul unui incident de securitate doar dacă este strict necesar. De asemenea, ar trebui prevăzute garanții adecvate în cadrul propunerii, pentru a se asigura protecția adecvată a datelor prelucrate de autoritățile competente privind securitatea rețelelor și informației;

| — | să clarifice la articolul 14 că notificările privind incidentele în temeiul articolului 14 alineatul (2) ar trebui să se aplice fără a aduce atingere obligațiilor de notificare a cazurilor de încălcare a protecției datelor cu caracter personal în temeiul legislației aplicabile în materie de protecție a datelor. Principalele aspecte ale procedurii de cooperare a autorităților în domeniul securității rețelelor și informației cu APD în cazurile în care incidentul de securitate implică o încălcare a protecției datelor cu caracter personal ar trebui să fie prevăzute în propunere; |
| --- | --- |

—

să clarifice la articolul 14 că notificările privind incidentele în temeiul articolului 14 alineatul (2) ar trebui să se aplice fără a aduce atingere obligațiilor de notificare a cazurilor de încălcare a protecției datelor cu caracter personal în temeiul legislației aplicabile în materie de protecție a datelor. Principalele aspecte ale procedurii de cooperare a autorităților în domeniul securității rețelelor și informației cu APD în cazurile în care incidentul de securitate implică o încălcare a protecției datelor cu caracter personal ar trebui să fie prevăzute în propunere;

| — | să se modifice articolul 14 alineatul (8) în așa fel încât excluderea microîntreprinderilor din domeniul de aplicare al notificării să nu se aplice acelor operatori care au un rol esențial în furnizarea serviciilor societății informaționale, de exemplu, având în vedere natura informațiilor pe care le prelucrează (de exemplu, date biometrice sau date sensibile); |
| --- | --- |

—

să se modifice articolul 14 alineatul (8) în așa fel încât excluderea microîntreprinderilor din domeniul de aplicare al notificării să nu se aplice acelor operatori care au un rol esențial în furnizarea serviciilor societății informaționale, de exemplu, având în vedere natura informațiilor pe care le prelucrează (de exemplu, date biometrice sau date sensibile);

| — | să se adauge dispoziții în cadrul propunerii privind reglementarea viitorului schimb de informații cu caracter personal de către autoritățile competente în domeniul securității rețelelor și informației cu alți destinatari, pentru a se asigura că: (i) datele cu caracter personal sunt divulgate doar destinatarilor pentru care prelucrarea datelor este necesară pentru efectuarea sarcinilor lor în conformitate cu un temei juridic adecvat; și (ii) aceste informații se limitează la ceea ce este necesar pentru efectuarea sarcinilor lor. Trebuie să se aibă în vedere, de asemenea, modul în care entitățile care furnizează date în rețeaua de partajare a informațiilor asigură conformitate cu principiul limitării scopului; |
| --- | --- |

—

să se adauge dispoziții în cadrul propunerii privind reglementarea viitorului schimb de informații cu caracter personal de către autoritățile competente în domeniul securității rețelelor și informației cu alți destinatari, pentru a se asigura că: (i) datele cu caracter personal sunt divulgate doar destinatarilor pentru care prelucrarea datelor este necesară pentru efectuarea sarcinilor lor în conformitate cu un temei juridic adecvat; și (ii) aceste informații se limitează la ceea ce este necesar pentru efectuarea sarcinilor lor. Trebuie să se aibă în vedere, de asemenea, modul în care entitățile care furnizează date în rețeaua de partajare a informațiilor asigură conformitate cu principiul limitării scopului;

| — | să se specifice termenul de reținere a datelor cu caracter personal pentru scopul stabilit în propunerea de directivă, în special în ceea ce privește reținerea de către autoritățile competente în materie de securitate a rețelelor și informației și în cadrul infrastructurii sigure a rețelei de cooperare; |
| --- | --- |

—

să se specifice termenul de reținere a datelor cu caracter personal pentru scopul stabilit în propunerea de directivă, în special în ceea ce privește reținerea de către autoritățile competente în materie de securitate a rețelelor și informației și în cadrul infrastructurii sigure a rețelei de cooperare;

| — | să se reamintească autorităților competente în materie de securitate a rețelelor și informațiilor obligația acestora de a furniza informații adecvate persoanelor vizate cu privire la prelucrarea datelor lor cu caracter personal, de exemplu, prin publicarea unei politici privind viața privată pe site-ul lor; |
| --- | --- |

—

să se reamintească autorităților competente în materie de securitate a rețelelor și informațiilor obligația acestora de a furniza informații adecvate persoanelor vizate cu privire la prelucrarea datelor lor cu caracter personal, de exemplu, prin publicarea unei politici privind viața privată pe site-ul lor;

| — | să se adauge o dispoziție privind nivelul de securitate care trebuie respectat de către autoritățile competente în domeniul securității rețelelor și informației în ceea ce privește informațiile colectate, prelucrate și comunicate reciproc. O trimitere la cerințele în materie de securitate de la articolul 17 din Directiva 95/46/CE ar trebui în mod specific inclusă în ceea ce privește protecția datelor cu caracter personal de către autoritățile competente în domeniul securității rețelelor și informației; |
| --- | --- |

—

să se adauge o dispoziție privind nivelul de securitate care trebuie respectat de către autoritățile competente în domeniul securității rețelelor și informației în ceea ce privește informațiile colectate, prelucrate și comunicate reciproc. O trimitere la cerințele în materie de securitate de la articolul 17 din Directiva 95/46/CE ar trebui în mod specific inclusă în ceea ce privește protecția datelor cu caracter personal de către autoritățile competente în domeniul securității rețelelor și informației;

| — | să se clarifice la articolul 9 alineatul (2) că criteriile de participare a statelor membre la sistemul de partajare a informațiilor ar trebui să asigure garantarea unui nivel înalt de securitate și rezistență de către toți participanții la sistemele de partajare a informațiilor, în toate etapele prelucrării. Aceste criterii ar trebui să includă măsuri adecvate de confidențialitate și securitate, în conformitate cu articolele 16 și 17 din Directiva 95/46/CE și articolele 21 și 22 din Regulamentul (CE) nr. 45/2001. Aceste criterii ar trebui să fie în special obligatorii pentru Comisie, în ceea ce privește participarea acesteia, în calitate de operator, la sistemul securizat de partajare a informațiilor; |
| --- | --- |

—

să se clarifice la articolul 9 alineatul (2) că criteriile de participare a statelor membre la sistemul de partajare a informațiilor ar trebui să asigure garantarea unui nivel înalt de securitate și rezistență de către toți participanții la sistemele de partajare a informațiilor, în toate etapele prelucrării. Aceste criterii ar trebui să includă măsuri adecvate de confidențialitate și securitate, în conformitate cu articolele 16 și 17 din Directiva 95/46/CE și articolele 21 și 22 din Regulamentul (CE) nr. 45/2001. Aceste criterii ar trebui să fie în special obligatorii pentru Comisie, în ceea ce privește participarea acesteia, în calitate de operator, la sistemul securizat de partajare a informațiilor;

| — | să se adauge la articolul 9 o descriere a rolurilor și responsabilităților Comisiei și statelor membre în configurarea, operarea și mentenanța sistemului securizat de partajare a informațiilor și să se prevadă că proiectarea sistemului trebuie realizată în conformitate cu principiile protecției datelor prin concepție și în mod implicit și securității prin concepție; și |
| --- | --- |

—

să se adauge la articolul 9 o descriere a rolurilor și responsabilităților Comisiei și statelor membre în configurarea, operarea și mentenanța sistemului securizat de partajare a informațiilor și să se prevadă că proiectarea sistemului trebuie realizată în conformitate cu principiile protecției datelor prin concepție și în mod implicit și securității prin concepție; și

| — | să se adauge la articolul 13 precizarea că orice transfer de date cu caracter personal către destinatari localizați în afara UE ar trebui să aibă loc în conformitate cu articolele 25 și 26 din Directiva 95/46/CE și articolul 9 din Regulamentul (CE) nr. 45/2001. |
| --- | --- |

—

să se adauge la articolul 13 precizarea că orice transfer de date cu caracter personal către destinatari localizați în afara UE ar trebui să aibă loc în conformitate cu articolele 25 și 26 din Directiva 95/46/CE și articolul 9 din Regulamentul (CE) nr. 45/2001.

Adoptat la Bruxelles, 14 iunie 2013.

Peter HUSTINX

Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor

---

(1)  JOIN(2013) 1 final.

1

(2)  COM(2013) 48 final.

2

---

| 4.2.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 32/23 |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 32/23

---

Rezumatul Avizului Autorității Europene pentru Protecția Datelor privind propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de apropiere a legislațiilor statelor membre cu privire la mărci și propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 207/2009 privind marca comunitară

(Textul complet al prezentului aviz poate fi consultat în EN, FR și DE pe site-ul AEPD: http://www.edps.europa.eu)

2014/C 32/11

1.   Introducere

1.1.   Consultarea Autorității Europene pentru Protecția Datelor

| 1. | La 27 martie 2013, Comisia a adoptat două propuneri legislative în materie de mărci: o propunere de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de apropiere a legislațiilor statelor membre cu privire la mărci (1) și o propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 207/2009 privind marca comunitară (2) (denumite în continuare, în mod colectiv, „propunerile”). Aceste propuneri au fost transmise Autorității Europene pentru Protecția Datelor în aceeași zi. |
| --- | --- |

1.

La 27 martie 2013, Comisia a adoptat două propuneri legislative în materie de mărci: o propunere de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de apropiere a legislațiilor statelor membre cu privire la mărci (1) și o propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 207/2009 privind marca comunitară (2) (denumite în continuare, în mod colectiv, „propunerile”). Aceste propuneri au fost transmise Autorității Europene pentru Protecția Datelor în aceeași zi.

| 2. | AEPD ia notă de faptul că obiectivul principal al acestor propuneri este nivelul mai mare de armonizare a tuturor aspectelor dreptului material, precum și ale procedurilor în materie de mărci în UE. Deși, la prima vedere, poate părea că aceste propuneri nu au consecințe considerabile pentru protecția datelor, AEPD observă că ambele instrumente stabilesc câteva operațiuni de prelucrare care pot avea un impact asupra dreptului persoanelor la viață privată și la protecția datelor. Prin urmare, AEPD regretă că nu a fost consultată informal înainte de adoptarea acestor propuneri. |
| --- | --- |

2.

AEPD ia notă de faptul că obiectivul principal al acestor propuneri este nivelul mai mare de armonizare a tuturor aspectelor dreptului material, precum și ale procedurilor în materie de mărci în UE. Deși, la prima vedere, poate părea că aceste propuneri nu au consecințe considerabile pentru protecția datelor, AEPD observă că ambele instrumente stabilesc câteva operațiuni de prelucrare care pot avea un impact asupra dreptului persoanelor la viață privată și la protecția datelor. Prin urmare, AEPD regretă că nu a fost consultată informal înainte de adoptarea acestor propuneri.

| 3. | În conformitate cu articolul 28 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 45/2001, AEPD dorește să sublinieze în continuare anumite probleme specifice pe care le-au ridicat propunerile din perspectiva protecției datelor. AEPD recomandă includerea unei trimiteri la consultarea Autorității Europene pentru Protecția Datelor în preambulul propunerilor. |
| --- | --- |

3.

În conformitate cu articolul 28 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 45/2001, AEPD dorește să sublinieze în continuare anumite probleme specifice pe care le-au ridicat propunerile din perspectiva protecției datelor. AEPD recomandă includerea unei trimiteri la consultarea Autorității Europene pentru Protecția Datelor în preambulul propunerilor.

1.2.   Context general

| 4. | Propunerea de directivă vizează un nivel mai mare de armonizare a normelor de drept material ale UE privind mărcile – inclusiv clarificări privind drepturile conferite de o marcă și normele aplicabile privind mărcile colective – precum și a aspectelor procedurale cum ar fi înregistrarea, taxele și procedurile de opoziție, de decădere, sau de declarare a nulității referitoare la mărci. De asemenea, aceasta stabilește dispoziții privind îmbunătățirea cooperării administrative între birourile naționale centrale de proprietate intelectuală și dintre acestea și Agenția Uniunii Europene privind Mărcile, Desenele și Modelele (articolele 52 și 53). |
| --- | --- |

4.

Propunerea de directivă vizează un nivel mai mare de armonizare a normelor de drept material ale UE privind mărcile – inclusiv clarificări privind drepturile conferite de o marcă și normele aplicabile privind mărcile colective – precum și a aspectelor procedurale cum ar fi înregistrarea, taxele și procedurile de opoziție, de decădere, sau de declarare a nulității referitoare la mărci. De asemenea, aceasta stabilește dispoziții privind îmbunătățirea cooperării administrative între birourile naționale centrale de proprietate intelectuală și dintre acestea și Agenția Uniunii Europene privind Mărcile, Desenele și Modelele (articolele 52 și 53).

| 5. | Propunerea de regulament modifică actualul cadru juridic aplicabil mărcii comunitare stabilit în Regulamentul (CE) nr. 207/2009. Oficiul pentru Armonizare în cadrul Pieței Interne („OAPI”) este redenumit „Agenția Uniunii Europene privind Mărcile, Desenele și Modelele” („agenția”). Propunerea de regulament clarifică normele materiale și procedurale care se aplică mărcii europene. Acesta prevede instituirea de către agenție a unui registru și a unei baze de date electronice (articolul 87). De asemenea, acesta clarifică rolul și atribuțiile agenției, în special în ceea ce privește cooperarea acesteia cu oficiile naționale centrale de proprietate industrială din UE (articolul 123). |
| --- | --- |

5.

Propunerea de regulament modifică actualul cadru juridic aplicabil mărcii comunitare stabilit în Regulamentul (CE) nr. 207/2009. Oficiul pentru Armonizare în cadrul Pieței Interne („OAPI”) este redenumit „Agenția Uniunii Europene privind Mărcile, Desenele și Modelele” („agenția”). Propunerea de regulament clarifică normele materiale și procedurale care se aplică mărcii europene. Acesta prevede instituirea de către agenție a unui registru și a unei baze de date electronice (articolul 87). De asemenea, acesta clarifică rolul și atribuțiile agenției, în special în ceea ce privește cooperarea acesteia cu oficiile naționale centrale de proprietate industrială din UE (articolul 123).

3.   Concluzii

| 27. | Deși aceste propuneri vizează armonizarea dreptului material, precum și a normelor procedurale în materie de mărci în UE și, la prima vedere, nu par să aibă consecințe considerabile pentru protecția datelor, acestea stabilesc câteva operațiuni de prelucrare care pot avea un impact asupra dreptului persoanelor la viață privată și la protecția datelor. |
| --- | --- |

27.

Deși aceste propuneri vizează armonizarea dreptului material, precum și a normelor procedurale în materie de mărci în UE și, la prima vedere, nu par să aibă consecințe considerabile pentru protecția datelor, acestea stabilesc câteva operațiuni de prelucrare care pot avea un impact asupra dreptului persoanelor la viață privată și la protecția datelor.

| 28. | AEPD subliniază faptul că prelucrarea și culegerea datelor cu caracter personal de către oficiile naționale centrale de proprietate intelectuală ale statelor membre și de către agenție în îndeplinirea atribuțiilor acestora trebuie efectuate în conformitate cu legislația aplicabilă privind protecția datelor, în special actele legislative naționale de transpunere a Directivei 95/46/CE și a Regulamentului (CE) nr. 45/2001. |
| --- | --- |

28.

AEPD subliniază faptul că prelucrarea și culegerea datelor cu caracter personal de către oficiile naționale centrale de proprietate intelectuală ale statelor membre și de către agenție în îndeplinirea atribuțiilor acestora trebuie efectuate în conformitate cu legislația aplicabilă privind protecția datelor, în special actele legislative naționale de transpunere a Directivei 95/46/CE și a Regulamentului (CE) nr. 45/2001.

| 29. | Cu privire la propunerea de directivă, AEPD recomandă:






  — | să se adauge o dispoziție de fond care să sublinieze necesitatea oricărei prelucrări de date cu caracter personal efectuate de oficiile naționale de proprietate intelectuală de a respecta legislația aplicabilă privind protecția datelor, în special a actelor legislative naționale de transpunere a Directivei 95/46/CE și să se adauge o trimitere la regulamentul general privind protecția datelor în cadrul unui considerent; |
| --- | --- | --- |

29.

Cu privire la propunerea de directivă, AEPD recomandă:

—

să se adauge o dispoziție de fond care să sublinieze necesitatea oricărei prelucrări de date cu caracter personal efectuate de oficiile naționale de proprietate intelectuală de a respecta legislația aplicabilă privind protecția datelor, în special a actelor legislative naționale de transpunere a Directivei 95/46/CE și să se adauge o trimitere la regulamentul general privind protecția datelor în cadrul unui considerent;

| — | să se sublinieze, într-o dispoziție de fond, că orice prelucrare a datelor cu caracter personal de către agenție în contextul cooperării dintre oficiile naționale și agenție trebuie să fie conformă cu normele stabilite în Regulamentul (CE) nr. 45/2001; |
| --- | --- |

—

să se sublinieze, într-o dispoziție de fond, că orice prelucrare a datelor cu caracter personal de către agenție în contextul cooperării dintre oficiile naționale și agenție trebuie să fie conformă cu normele stabilite în Regulamentul (CE) nr. 45/2001;

| — | să se clarifice, într-o dispoziție de fond, dacă bazele de date și portalurile comune sau conectate, planificate în conformitate cu articolul 52 și considerentul 37, implică prelucrarea de date cu caracter personal, precum și sfera și scopul (scopurile) acestora, în special dacă acestea sunt suplimentare scopurilor inițiale ale fiecărei baze de date și fiecărui portal și, dacă da, care este temeiul juridic pentru aceste scopuri suplimentare; |
| --- | --- |

—

să se clarifice, într-o dispoziție de fond, dacă bazele de date și portalurile comune sau conectate, planificate în conformitate cu articolul 52 și considerentul 37, implică prelucrarea de date cu caracter personal, precum și sfera și scopul (scopurile) acestora, în special dacă acestea sunt suplimentare scopurilor inițiale ale fiecărei baze de date și fiecărui portal și, dacă da, care este temeiul juridic pentru aceste scopuri suplimentare;

| — | să se stabilească în mod clar, într-o dispoziție de fond, modalitățile de realizare a schimburilor de informații prin bazele de date și portalurile comune sau conectate, în special prin determinarea destinatarilor autorizați ai datelor cu caracter personal, a tipurilor de date, a scopului acestor schimburi și a perioadei de păstrare a datelor în sistemele IT respective. |
| --- | --- |

—

să se stabilească în mod clar, într-o dispoziție de fond, modalitățile de realizare a schimburilor de informații prin bazele de date și portalurile comune sau conectate, în special prin determinarea destinatarilor autorizați ai datelor cu caracter personal, a tipurilor de date, a scopului acestor schimburi și a perioadei de păstrare a datelor în sistemele IT respective.

| 30. | Cu privire la propunerea de regulament, AEPD recomandă:






  — | să se stabilească modalitățile de prelucrare a datelor cu caracter personal în registru și în baza de date electronică într-o dispoziție de fond din propunere, nu în acte delegate; |
| --- | --- | --- |

30.

Cu privire la propunerea de regulament, AEPD recomandă:

—

să se stabilească modalitățile de prelucrare a datelor cu caracter personal în registru și în baza de date electronică într-o dispoziție de fond din propunere, nu în acte delegate;

| — | să se adauge o dispoziție de fond care să menționeze tipurile de date cu caracter personal care urmează să fie prelucrate în registru și în bazele de date electronice, scopul prelucrării acestora, categoriile de destinatari care au acces autorizat la date (cu specificarea datelor respective), limita (limitele) de timp pentru păstrarea datelor și modalitățile de informare cu privire la drepturile persoanelor vizate și de exercitare a acestora; |
| --- | --- |

—

să se adauge o dispoziție de fond care să menționeze tipurile de date cu caracter personal care urmează să fie prelucrate în registru și în bazele de date electronice, scopul prelucrării acestora, categoriile de destinatari care au acces autorizat la date (cu specificarea datelor respective), limita (limitele) de timp pentru păstrarea datelor și modalitățile de informare cu privire la drepturile persoanelor vizate și de exercitare a acestora;

| — | să se clarifice la articolul 123c dacă schimburile de informații dintre agenție și oficiile naționale includ date cu caracter personal și, dacă da, care sunt acestea. De asemenea, ar trebui să se menționeze: (i) că schimburile de date cu caracter personal dintre agenție și oficiile naționale trebuie efectuate în conformitate cu legislația aplicabilă privind protecția datelor, în special Regulamentul (CE) nr. 45/2001 în ceea ce privește prelucrarea de către agenție și Directiva 95/46/CE în ceea ce privește prelucrarea de către oficiile naționale; (ii) scopul acestor schimburi, în special dacă acestea sunt suplimentare scopurilor inițiale ale fiecărei baze de date și fiecărui portal și, dacă da, care este temeiul juridic pentru scopurile suplimentare respective; și (iii) tipurile de date care fac obiectul schimburilor, destinatarii autorizați ai datelor și perioada de păstrare a datelor în sistemele IT respective; |
| --- | --- |

—

să se clarifice la articolul 123c dacă schimburile de informații dintre agenție și oficiile naționale includ date cu caracter personal și, dacă da, care sunt acestea. De asemenea, ar trebui să se menționeze: (i) că schimburile de date cu caracter personal dintre agenție și oficiile naționale trebuie efectuate în conformitate cu legislația aplicabilă privind protecția datelor, în special Regulamentul (CE) nr. 45/2001 în ceea ce privește prelucrarea de către agenție și Directiva 95/46/CE în ceea ce privește prelucrarea de către oficiile naționale; (ii) scopul acestor schimburi, în special dacă acestea sunt suplimentare scopurilor inițiale ale fiecărei baze de date și fiecărui portal și, dacă da, care este temeiul juridic pentru scopurile suplimentare respective; și (iii) tipurile de date care fac obiectul schimburilor, destinatarii autorizați ai datelor și perioada de păstrare a datelor în sistemele IT respective;

| — | să se evalueze necesitatea și proporționalitatea divulgării datelor cu caracter personal în contextul publicării de informații cuprinse în baza de date electronică. Dacă intenția legiuitorilor este de a formula dispoziții privind publicarea datelor cu caracter personal în scopuri evaluate cu atenție, AEPD recomandă includerea unor dispoziții explicite în acest sens în propunerea de regulament. Ca o condiție minimă, o dispoziție de fond ar trebui să clarifice ce tip de date cu caracter personal pot fi făcute publice și în ce scop(uri); |
| --- | --- |

—

să se evalueze necesitatea și proporționalitatea divulgării datelor cu caracter personal în contextul publicării de informații cuprinse în baza de date electronică. Dacă intenția legiuitorilor este de a formula dispoziții privind publicarea datelor cu caracter personal în scopuri evaluate cu atenție, AEPD recomandă includerea unor dispoziții explicite în acest sens în propunerea de regulament. Ca o condiție minimă, o dispoziție de fond ar trebui să clarifice ce tip de date cu caracter personal pot fi făcute publice și în ce scop(uri);

| — | să se clarifice într-o dispoziție de fond dacă mijloacele de cooperare includ sau nu publicarea de decizii ale instanțelor de judecată cu privire la mărci. Dacă da, această dispoziție de fond ar trebui să definească condițiile în care poate avea loc publicarea deciziilor instanțelor de judecată. În această privință, AEPD recomandă ca publicarea hotărârilor pe internet de către agenție și/sau oficiile naționale centrale de proprietate intelectuală să se realizeze cu condiția ca indexarea hotărârilor (și datelor cu caracter personal incluse în acestea) pe motoarele externe de căutare pe internet să fie interzisă la nivel tehnic sau, ca alternativă, să se analizeze dacă publicarea ar trebui realizată fără precizarea identității. |
| --- | --- |

—

să se clarifice într-o dispoziție de fond dacă mijloacele de cooperare includ sau nu publicarea de decizii ale instanțelor de judecată cu privire la mărci. Dacă da, această dispoziție de fond ar trebui să definească condițiile în care poate avea loc publicarea deciziilor instanțelor de judecată. În această privință, AEPD recomandă ca publicarea hotărârilor pe internet de către agenție și/sau oficiile naționale centrale de proprietate intelectuală să se realizeze cu condiția ca indexarea hotărârilor (și datelor cu caracter personal incluse în acestea) pe motoarele externe de căutare pe internet să fie interzisă la nivel tehnic sau, ca alternativă, să se analizeze dacă publicarea ar trebui realizată fără precizarea identității.

Adoptat la Bruxelles, 11 iulie 2013.

Giovanni BUTTARELLI

Adjunctul Autorității Europene pentru Protecția Datelor

---

(1)  COM(2013) 162 final.

1

(2)  COM(2013) 161 final.

2

---

| 4.2.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 32/25 |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 32/25

---

Rezumatul Avizului Autorității Europene pentru Protecția Datelor referitor la propunerile de regulament de instituire a sistemului de intrare/ieșire (EES) și de regulament de instituire a programului de înregistrare a călătorilor (RTP)

(Textul integral al prezentului aviz este disponibil în limbile engleză, franceză și germană pe site-ul AEPD: http://www.edps.europa.eu)

2014/C 32/12

I.   Introducere

I.1.   Consultarea AEPD

| 1. | La 28 februarie 2013, Comisia a adoptat următoarele propuneri (în continuare „propunerile”):






  — | propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a sistemului de intrare/ieșire (EES) pentru înregistrarea datelor referitoare la intrarea și ieșirea resortisanților țărilor terțe care trec frontierele externe ale statelor membre ale Uniunii Europene (în continuare „propunerea EES”) (1); |
| --- | --- | --- |

1.

La 28 februarie 2013, Comisia a adoptat următoarele propuneri (în continuare „propunerile”):

—

propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a sistemului de intrare/ieșire (EES) pentru înregistrarea datelor referitoare la intrarea și ieșirea resortisanților țărilor terțe care trec frontierele externe ale statelor membre ale Uniunii Europene (în continuare „propunerea EES”) (1);

| — | propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a programului de înregistrare a călătorilor (RTP) (denumită în continuare „propunerea RTP”) (2); |
| --- | --- |

—

propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a programului de înregistrare a călătorilor (RTP) (denumită în continuare „propunerea RTP”) (2);

| — | propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 562/2006 în ceea ce privește utilizarea sistemului de intrare/ieșire (EES) și a programului de înregistrare a călătorilor (RTP) (în continuare „propunerea de modificare”) (3). |
| --- | --- |

—

propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 562/2006 în ceea ce privește utilizarea sistemului de intrare/ieșire (EES) și a programului de înregistrare a călătorilor (RTP) (în continuare „propunerea de modificare”) (3).

| 2. | La aceeași dată, propunerile au fost trimise la AEPD spre consultare. AEPD i-a fost oferită posibilitatea de a prezenta observații informale Comisiei înaintea adoptării propunerilor. |
| --- | --- |

2.

La aceeași dată, propunerile au fost trimise la AEPD spre consultare. AEPD i-a fost oferită posibilitatea de a prezenta observații informale Comisiei înaintea adoptării propunerilor.

| 3. | AEPD salută trimiterea la consultarea AEPD care a fost inclusă în preambulul ambelor propuneri (EES și RTP). |
| --- | --- |

3.

AEPD salută trimiterea la consultarea AEPD care a fost inclusă în preambulul ambelor propuneri (EES și RTP).

I.2.   Context

| 4. | Comunicarea din 2008 a Comisiei, intitulată „Pregătirea următoarelor etape ale gestionării frontierelor în Uniunea Europeană”, sugera noi instrumente pentru gestionarea pe viitor a frontierelor europene, inclusiv un sistem de intrare/ieșire (în continuare „EES”) pentru înregistrarea electronică a datelor de intrare și ieșire a resortisanților țărilor terțe și un program de înregistrare a călătorilor pentru a facilita trecerea frontierelor de către călătorii de bună credință (în continuare „RTP”). De asemenea, comunicarea lua în considerare introducerea unui sistem electronic de autorizare a călătoriilor (SEAC) pentru resortisanții țărilor terțe scutiți de obligativitatea deținerii vizei. |
| --- | --- |

4.

Comunicarea din 2008 a Comisiei, intitulată „Pregătirea următoarelor etape ale gestionării frontierelor în Uniunea Europeană”, sugera noi instrumente pentru gestionarea pe viitor a frontierelor europene, inclusiv un sistem de intrare/ieșire (în continuare „EES”) pentru înregistrarea electronică a datelor de intrare și ieșire a resortisanților țărilor terțe și un program de înregistrare a călătorilor pentru a facilita trecerea frontierelor de către călătorii de bună credință (în continuare „RTP”). De asemenea, comunicarea lua în considerare introducerea unui sistem electronic de autorizare a călătoriilor (SEAC) pentru resortisanții țărilor terțe scutiți de obligativitatea deținerii vizei.

| 5. | Aceste propuneri au fost aprobate de Consiliul European din decembrie 2009 în cadrul Programului de la Stockholm (4). Cu toate acestea, în comunicarea sa din 2011 privind frontierele inteligente, Comisia (5) a considerat că ideea instituirii unui sistem electronic de autorizare a călătoriilor ar trebui pentru moment abandonată, deoarece „contribuția potențială la consolidarea securității statelor membre nu ar justifica nici culegerea de date cu caracter personal la o astfel de scară și nici costul financiar și impactul asupra relațiilor internaționale” (6). De asemenea, Comisia și-a anunțat intenția de a prezenta propuneri referitoare la EES și RTP în prima jumătate a anului 2012. |
| --- | --- |

5.

Aceste propuneri au fost aprobate de Consiliul European din decembrie 2009 în cadrul Programului de la Stockholm (4). Cu toate acestea, în comunicarea sa din 2011 privind frontierele inteligente, Comisia (5) a considerat că ideea instituirii unui sistem electronic de autorizare a călătoriilor ar trebui pentru moment abandonată, deoarece „contribuția potențială la consolidarea securității statelor membre nu ar justifica nici culegerea de date cu caracter personal la o astfel de scară și nici costul financiar și impactul asupra relațiilor internaționale” (6). De asemenea, Comisia și-a anunțat intenția de a prezenta propuneri referitoare la EES și RTP în prima jumătate a anului 2012.

| 6. | Ulterior, Consiliul European din iunie 2011 a solicitat intensificarea rapidă a eforturilor în ceea ce privește „frontierele inteligente” și introducerea EES și a RTP (7). |
| --- | --- |

6.

Ulterior, Consiliul European din iunie 2011 a solicitat intensificarea rapidă a eforturilor în ceea ce privește „frontierele inteligente” și introducerea EES și a RTP (7).

| 7. | Grupul de lucru instituit în temeiul articolului 29 a prezentat observații pe marginea Comunicării Comisiei privind frontierele inteligente, care a precedat propunerile, într-o scrisoare adresată comisarului Malmström la 12 iunie 2012 (8). Mai recent, la 6 iunie 2013, grupul de lucru a adoptat un aviz în care punea sub semnul întrebării necesitatea pachetului privind frontierele inteligente (9). |
| --- | --- |

7.

Grupul de lucru instituit în temeiul articolului 29 a prezentat observații pe marginea Comunicării Comisiei privind frontierele inteligente, care a precedat propunerile, într-o scrisoare adresată comisarului Malmström la 12 iunie 2012 (8). Mai recent, la 6 iunie 2013, grupul de lucru a adoptat un aviz în care punea sub semnul întrebării necesitatea pachetului privind frontierele inteligente (9).

| 8. | Prezentul aviz se bazează pe aceste poziții, precum și pe un aviz anterior al AEPD (10) referitor la Comunicarea Comisiei privind migrația din 2011 (11) și pe observațiile preliminare ale AEPD (12) referitoare la trei comunicări privind gestionarea frontierelor (2008) (13). De asemenea, prezentul aviz utilizează contribuțiile oferite de Masa rotundă a AEPD pe tema pachetului privind frontierele inteligente și implicațiile în materie de protecție a datelor (14). |
| --- | --- |

8.

Prezentul aviz se bazează pe aceste poziții, precum și pe un aviz anterior al AEPD (10) referitor la Comunicarea Comisiei privind migrația din 2011 (11) și pe observațiile preliminare ale AEPD (12) referitoare la trei comunicări privind gestionarea frontierelor (2008) (13). De asemenea, prezentul aviz utilizează contribuțiile oferite de Masa rotundă a AEPD pe tema pachetului privind frontierele inteligente și implicațiile în materie de protecție a datelor (14).

I.3.   Obiectivul propunerilor

| 9. | Articolul 4 din propunerea EES precizează obiectivul acesteia. Propunerea urmărește să îmbunătățească gestionarea frontierelor externe ale UE și lupta împotriva migrației ilegale, punerea în aplicare a politicii de gestionare integrată a frontierelor și cooperarea și consultarea între autoritățile de frontieră și de imigrație. Propunerea prevede un sistem care va servi la:






  (a) | îmbunătățirea controalelor la punctele de trecere a frontierelor externe și combaterea imigrației ilegale; |
| --- | --- | --- |

9.

Articolul 4 din propunerea EES precizează obiectivul acesteia. Propunerea urmărește să îmbunătățească gestionarea frontierelor externe ale UE și lupta împotriva migrației ilegale, punerea în aplicare a politicii de gestionare integrată a frontierelor și cooperarea și consultarea între autoritățile de frontieră și de imigrație. Propunerea prevede un sistem care va servi la:

(a)

îmbunătățirea controalelor la punctele de trecere a frontierelor externe și combaterea imigrației ilegale;

| (b) | calcularea și monitorizarea calculării duratei de ședere autorizată a resortisanților țărilor terțe cărora li s-a permis o ședere de scurtă durată; |
| --- | --- |

(b)

calcularea și monitorizarea calculării duratei de ședere autorizată a resortisanților țărilor terțe cărora li s-a permis o ședere de scurtă durată;

| (c) | facilitarea identificării oricărei persoane care ar putea să nu îndeplinească sau să nu mai îndeplinească condițiile de intrare sau de ședere pe teritoriul statelor membre; |
| --- | --- |

(c)

facilitarea identificării oricărei persoane care ar putea să nu îndeplinească sau să nu mai îndeplinească condițiile de intrare sau de ședere pe teritoriul statelor membre;

| (d) | crearea posibilității pentru autoritățile naționale ale statelor membre de a identifica persoanele care depășesc termenul legal de ședere și de a lua măsurile corespunzătoare; |
| --- | --- |

(d)

crearea posibilității pentru autoritățile naționale ale statelor membre de a identifica persoanele care depășesc termenul legal de ședere și de a lua măsurile corespunzătoare;

| (e) | colectarea de date statistice referitoare la intrările și ieșirile resortisanților țărilor terțe în scopuri de analiză. |
| --- | --- |

(e)

colectarea de date statistice referitoare la intrările și ieșirile resortisanților țărilor terțe în scopuri de analiză.

| 10. | Sistemul ar trebui să ajute la monitorizarea șederilor autorizate prin punerea rapidă a unor informații exacte la dispoziția polițiștilor de frontieră și a călătorilor. Acesta va înlocui sistemul actual de ștampilare manuală a pașapoartelor, care este considerat lent și nefiabil, și va eficientiza gestionarea frontierelor (15). |
| --- | --- |

10.

Sistemul ar trebui să ajute la monitorizarea șederilor autorizate prin punerea rapidă a unor informații exacte la dispoziția polițiștilor de frontieră și a călătorilor. Acesta va înlocui sistemul actual de ștampilare manuală a pașapoartelor, care este considerat lent și nefiabil, și va eficientiza gestionarea frontierelor (15).

| 11. | De asemenea, prin stocarea datelor biometrice, sistemul ar trebui să ajute la identificarea persoanelor care nu îndeplinesc condițiile de intrare sau de ședere pe teritoriul UE, în special în lipsa documentelor de identificare. În plus, EES va oferi o imagine exactă a fluxurilor de călători și a numărului de persoane care depășesc termenul legal de ședere, facilitând elaborarea de politici bazate pe dovezi, de exemplu, în ceea ce privește obligativitatea deținerii vizei. Datele statistice menționate la articolul 4 sunt utilizate în acest ultim scop. |
| --- | --- |

11.

De asemenea, prin stocarea datelor biometrice, sistemul ar trebui să ajute la identificarea persoanelor care nu îndeplinesc condițiile de intrare sau de ședere pe teritoriul UE, în special în lipsa documentelor de identificare. În plus, EES va oferi o imagine exactă a fluxurilor de călători și a numărului de persoane care depășesc termenul legal de ședere, facilitând elaborarea de politici bazate pe dovezi, de exemplu, în ceea ce privește obligativitatea deținerii vizei. Datele statistice menționate la articolul 4 sunt utilizate în acest ultim scop.

| 12. | EES va constitui baza pentru RTP, al cărui scop este facilitarea trecerii frontierei pentru persoanele din țări terțe care călătoresc în mod frecvent și care au făcut obiectul unor controale de securitate prealabile. Călătorii înregistrați vor avea un token cu un identificator unic, care va fi trecut la frontieră prin fața unei porți automate, la sosire și la plecare. Datele tokenului, amprentele și, dacă este cazul, numărul autocolantului de viză vor fi comparate cu cele stocate în repertoriul central și în alte baze de date. Dacă rezultatele tuturor controalelor sunt satisfăcătoare, călătorul va putea trece prin poarta automată. Pentru orice problemă, un polițist de frontieră îi va oferi asistență călătorului. |
| --- | --- |

12.

EES va constitui baza pentru RTP, al cărui scop este facilitarea trecerii frontierei pentru persoanele din țări terțe care călătoresc în mod frecvent și care au făcut obiectul unor controale de securitate prealabile. Călătorii înregistrați vor avea un token cu un identificator unic, care va fi trecut la frontieră prin fața unei porți automate, la sosire și la plecare. Datele tokenului, amprentele și, dacă este cazul, numărul autocolantului de viză vor fi comparate cu cele stocate în repertoriul central și în alte baze de date. Dacă rezultatele tuturor controalelor sunt satisfăcătoare, călătorul va putea trece prin poarta automată. Pentru orice problemă, un polițist de frontieră îi va oferi asistență călătorului.

| 13. | În fine, propunerea de modificare are drept obiectiv adaptarea Regulamentului (CE) nr. 562/2006 de instituire a unui Cod comunitar privind regimul de trecere a frontierelor de către persoane (în continuare „Codul frontierelor Schengen”) la noile propuneri EES și RTP. |
| --- | --- |

13.

În fine, propunerea de modificare are drept obiectiv adaptarea Regulamentului (CE) nr. 562/2006 de instituire a unui Cod comunitar privind regimul de trecere a frontierelor de către persoane (în continuare „Codul frontierelor Schengen”) la noile propuneri EES și RTP.

I.4.   Contextul și structura prezentului aviz

| 14. | Proiectul de dezvoltare a unui sistem electronic de control al intrărilor și ieșirilor de pe teritoriul UE nu este nou; mai multe comunicări ale Comisiei, menționate mai sus, au pregătit calea pentru propunerile care fac acum obiectul analizei. Prin urmare, pachetul privind frontierele inteligente trebuie evaluat din perspectiva acestor evoluții. În mod special, este necesar să se ia în considerare următoarele elemente. |
| --- | --- |

14.

Proiectul de dezvoltare a unui sistem electronic de control al intrărilor și ieșirilor de pe teritoriul UE nu este nou; mai multe comunicări ale Comisiei, menționate mai sus, au pregătit calea pentru propunerile care fac acum obiectul analizei. Prin urmare, pachetul privind frontierele inteligente trebuie evaluat din perspectiva acestor evoluții. În mod special, este necesar să se ia în considerare următoarele elemente.

| 15. | În Programul de la Stockholm, Comisia a adoptat o abordare strategică de evaluare a necesității dezvoltării unui model european de schimb de informații bazat pe evaluarea instrumentelor actuale. Aceasta se bazează, între altele, pe un regim solid de protecție a datelor, pe un sistem bine orientat de colectare a datelor și pe o raționalizare a diferitelor instrumente, incluzând adoptarea unui plan de acțiune pentru sisteme informatice de mari dimensiuni. Programul de la Stockholm reamintește necesitatea de a asigura coerența punerii în aplicare și gestionării diferitelor instrumente informatice cu strategia de protecție a datelor cu caracter personal și cu planul de acțiune pentru crearea unor sisteme informatice la scară largă (16). |
| --- | --- |

15.

În Programul de la Stockholm, Comisia a adoptat o abordare strategică de evaluare a necesității dezvoltării unui model european de schimb de informații bazat pe evaluarea instrumentelor actuale. Aceasta se bazează, între altele, pe un regim solid de protecție a datelor, pe un sistem bine orientat de colectare a datelor și pe o raționalizare a diferitelor instrumente, incluzând adoptarea unui plan de acțiune pentru sisteme informatice de mari dimensiuni. Programul de la Stockholm reamintește necesitatea de a asigura coerența punerii în aplicare și gestionării diferitelor instrumente informatice cu strategia de protecție a datelor cu caracter personal și cu planul de acțiune pentru crearea unor sisteme informatice la scară largă (16).

| 16. | O analiză cuprinzătoare este cu atât mai necesară, având în vedere existența, precum și dezvoltarea și punerea în aplicare în continuare a sistemelor informatice la scară largă, cum ar fi Eurodac (17), VIS (18) și SIS II (19). Un sistem al frontierelor inteligente reprezintă un instrument suplimentar de colectare a unor cantități mari de date cu caracter personal din perspectiva controlului la frontieră. Această abordare globală a fost recent confirmată de Consiliul JAI, care a subliniat necesitatea de a învăța din experiența SIS, făcând trimitere, în special, la escaladarea costurilor (20). De asemenea, AEPD a observat că „un model informațional european nu poate fi interpretat pe baza unor considerații tehnice”, având în vedere posibilitățile aproape nelimitate oferite de noile tehnologii. Informațiile ar trebui prelucrate exclusiv pe baza necesităților concrete în materie de securitate (21). |
| --- | --- |

16.

O analiză cuprinzătoare este cu atât mai necesară, având în vedere existența, precum și dezvoltarea și punerea în aplicare în continuare a sistemelor informatice la scară largă, cum ar fi Eurodac (17), VIS (18) și SIS II (19). Un sistem al frontierelor inteligente reprezintă un instrument suplimentar de colectare a unor cantități mari de date cu caracter personal din perspectiva controlului la frontieră. Această abordare globală a fost recent confirmată de Consiliul JAI, care a subliniat necesitatea de a învăța din experiența SIS, făcând trimitere, în special, la escaladarea costurilor (20). De asemenea, AEPD a observat că „un model informațional european nu poate fi interpretat pe baza unor considerații tehnice”, având în vedere posibilitățile aproape nelimitate oferite de noile tehnologii. Informațiile ar trebui prelucrate exclusiv pe baza necesităților concrete în materie de securitate (21).

| 17. | Analiza EES și RTP din punct de vedere al protecției datelor și a vieții private trebuie să se realizeze din perspectiva Cartei drepturilor fundamentale a Uniunii Europene (22) (în continuare „carta”), în special a articolelor 7 și 8. Articolul 7, care este similar cu articolul 8 din Convenția europeană a drepturilor omului (23) (CEDO), prevede dreptul general la respectarea vieții private și de familie și protejează persoanele împotriva imixtiunii autorităților publice, în timp ce articolul 8 din cartă conferă unei persoane dreptul ca datele sale cu caracter personal să poată fi prelucrate numai în anumite condiții specificate. Cele două abordări sunt diferite și complementare. Pachetul privind frontierele inteligente va fi evaluat din aceste două perspective. |
| --- | --- |

17.

Analiza EES și RTP din punct de vedere al protecției datelor și a vieții private trebuie să se realizeze din perspectiva Cartei drepturilor fundamentale a Uniunii Europene (22) (în continuare „carta”), în special a articolelor 7 și 8. Articolul 7, care este similar cu articolul 8 din Convenția europeană a drepturilor omului (23) (CEDO), prevede dreptul general la respectarea vieții private și de familie și protejează persoanele împotriva imixtiunii autorităților publice, în timp ce articolul 8 din cartă conferă unei persoane dreptul ca datele sale cu caracter personal să poată fi prelucrate numai în anumite condiții specificate. Cele două abordări sunt diferite și complementare. Pachetul privind frontierele inteligente va fi evaluat din aceste două perspective.

| 18. | Prezentul aviz pune un accent puternic pe propunerea EES, care este foarte relevantă din perspectiva protecției datelor și a vieții private, și este structurat după cum urmează:






  — | secțiunea II conține o evaluare generală a sistemului de intrare/ieșire, cu accent pe conformitatea cu ambele articole (7 și 8) din cartă; |
| --- | --- | --- |

18.

Prezentul aviz pune un accent puternic pe propunerea EES, care este foarte relevantă din perspectiva protecției datelor și a vieții private, și este structurat după cum urmează:

—

secțiunea II conține o evaluare generală a sistemului de intrare/ieșire, cu accent pe conformitatea cu ambele articole (7 și 8) din cartă;

| — | secțiunea III conține observații pe marginea unor dispoziții mai specifice ale propunerii EES privind prelucrarea datelor biometrice și accesarea acestora de către autoritățile de aplicare a legii; |
| --- | --- |

—

secțiunea III conține observații pe marginea unor dispoziții mai specifice ale propunerii EES privind prelucrarea datelor biometrice și accesarea acestora de către autoritățile de aplicare a legii;

| — | secțiunea IV include observații pe marginea altor probleme ridicate de EES; |
| --- | --- |

—

secțiunea IV include observații pe marginea altor probleme ridicate de EES;

| — | secțiunea V se axează pe RTP; |
| --- | --- |

—

secțiunea V se axează pe RTP;

| — | secțiunea VI se referă la necesitatea unor garanții suplimentare privind securitatea datelor; |
| --- | --- |

—

secțiunea VI se referă la necesitatea unor garanții suplimentare privind securitatea datelor;

| — | secțiunea VII prezintă concluziile. |
| --- | --- |

—

secțiunea VII prezintă concluziile.

VII.   Concluzii

| 102. | Pachetul privind frontierele inteligente are drept scop crearea unui nou sistem informatic la scară largă care să completeze mecanismele existente de control la frontieră. Caracterul legal al acestui sistem trebuie evaluat pe baza principiilor cartei, în special a articolului 7 privind dreptul la respectarea vieții private și de familie și a articolului 8 privind protecția datelor cu caracter personal, cu obiectivul de a evalua nu doar interferența cu drepturile fundamentale a noului sistem, ci și garanțiile în materie de protecție a datelor prevăzute în propuneri. |
| --- | --- |

102.

Pachetul privind frontierele inteligente are drept scop crearea unui nou sistem informatic la scară largă care să completeze mecanismele existente de control la frontieră. Caracterul legal al acestui sistem trebuie evaluat pe baza principiilor cartei, în special a articolului 7 privind dreptul la respectarea vieții private și de familie și a articolului 8 privind protecția datelor cu caracter personal, cu obiectivul de a evalua nu doar interferența cu drepturile fundamentale a noului sistem, ci și garanțiile în materie de protecție a datelor prevăzute în propuneri.

| 103. | Din această perspectivă, AEPD confirmă că sistemul EES propus constituie o interferență cu dreptul la respectarea vieții private și de familie. Deși salută garanțiile prevăzute în propuneri și recunoaște eforturile depuse de Comisie în acest sens, AEPD concluzionează că necesitatea rămâne aspectul esențial: este vorba de costul/eficiența sistemului, nu doar în termeni financiari, ci și din punct de vedere al drepturilor fundamentale, privite în contextul global al sistemelor și politicilor existente în domeniul frontierelor. |
| --- | --- |

103.

Din această perspectivă, AEPD confirmă că sistemul EES propus constituie o interferență cu dreptul la respectarea vieții private și de familie. Deși salută garanțiile prevăzute în propuneri și recunoaște eforturile depuse de Comisie în acest sens, AEPD concluzionează că necesitatea rămâne aspectul esențial: este vorba de costul/eficiența sistemului, nu doar în termeni financiari, ci și din punct de vedere al drepturilor fundamentale, privite în contextul global al sistemelor și politicilor existente în domeniul frontierelor.

| 104. | AEPD emite următoarele recomandări cu privire la EES:






  — | necesitatea și proporționalitatea sistemului ar putea fi demonstrate cu succes în conformitate cu articolul 7 din cartă numai după ce a fost instituită o politică europeană clară privind gestionarea persoanelor care depășesc termenul legal de ședere, iar sistemul este evaluat în contextul mai global al sistemelor informatice la scară largă existente; |
| --- | --- | --- |

104.

AEPD emite următoarele recomandări cu privire la EES:

—

necesitatea și proporționalitatea sistemului ar putea fi demonstrate cu succes în conformitate cu articolul 7 din cartă numai după ce a fost instituită o politică europeană clară privind gestionarea persoanelor care depășesc termenul legal de ședere, iar sistemul este evaluat în contextul mai global al sistemelor informatice la scară largă existente;

| — | principiile de protecție a datelor ar trebui îmbunătățite în conformitate cu articolul 8, după cum urmează:






  — | scopurile ar trebui să fie limitate, iar structura sistemului nu ar trebui să împiedice evaluarea viitoare a oricărei accesări posibile a datelor EES de către autoritățile de aplicare a legii; |
| --- | --- | --- |

—

principiile de protecție a datelor ar trebui îmbunătățite în conformitate cu articolul 8, după cum urmează:

—

scopurile ar trebui să fie limitate, iar structura sistemului nu ar trebui să împiedice evaluarea viitoare a oricărei accesări posibile a datelor EES de către autoritățile de aplicare a legii;

| — | drepturile persoanelor vizate ar trebui consolidate, în special în ceea ce privește dreptul la informare și la posibilitățile de despăgubire, ținând cont de necesitatea unor garanții specifice referitoare la deciziile automatizate luate în privința calculului duratei de ședere; |
| --- | --- |

—

drepturile persoanelor vizate ar trebui consolidate, în special în ceea ce privește dreptul la informare și la posibilitățile de despăgubire, ținând cont de necesitatea unor garanții specifice referitoare la deciziile automatizate luate în privința calculului duratei de ședere;

| — | supravegherea ar trebui completată cu o imagine clară a repartizării competențelor la nivel național, pentru a asigura exercitarea de către persoanele vizate a drepturilor lor pe lângă autoritatea relevantă; |
| --- | --- |

—

supravegherea ar trebui completată cu o imagine clară a repartizării competențelor la nivel național, pentru a asigura exercitarea de către persoanele vizate a drepturilor lor pe lângă autoritatea relevantă;

| — | utilizarea datelor biometrice ar trebui să facă obiectul unei evaluări specifice a impactului și, dacă se consideră necesar, prelucrarea acestor date ar trebui să facă obiectul unor garanții specifice privind procesul de înscriere, nivelul de acuratețe și necesitatea unei proceduri de rezervă. În plus, AEPD ridică un mare semn de întrebare în privința colectării a 10 amprente în loc de două sau patru, care, în orice caz, ar fi suficiente în scopuri de verificare; |
| --- | --- |

—

utilizarea datelor biometrice ar trebui să facă obiectul unei evaluări specifice a impactului și, dacă se consideră necesar, prelucrarea acestor date ar trebui să facă obiectul unor garanții specifice privind procesul de înscriere, nivelul de acuratețe și necesitatea unei proceduri de rezervă. În plus, AEPD ridică un mare semn de întrebare în privința colectării a 10 amprente în loc de două sau patru, care, în orice caz, ar fi suficiente în scopuri de verificare;

| — | motivele pentru care este necesar transferul în țări terțe al datelor EES în vederea repatrierii resortisanților țărilor terțe ar trebui să fie întemeiate. |
| --- | --- |

—

motivele pentru care este necesar transferul în țări terțe al datelor EES în vederea repatrierii resortisanților țărilor terțe ar trebui să fie întemeiate.

| 105. | Deși RTP nu ridică aceleași probleme substanțiale ca EES în privința interferenței cu drepturile fundamentale, AEPD atrage totuși atenția legislatorului asupra următoarelor aspecte:






  — | temeiul voluntar al sistemului este recunoscut, însă consimțământul ar trebui considerat un motiv legal valabil de prelucrare a datelor numai dacă este acordat de bună voie, ceea ce înseamnă că RTP nu ar trebui să devină singura alternativă valabilă la cozile lungi și la sarcinile administrative; |
| --- | --- | --- |

105.

Deși RTP nu ridică aceleași probleme substanțiale ca EES în privința interferenței cu drepturile fundamentale, AEPD atrage totuși atenția legislatorului asupra următoarelor aspecte:

—

temeiul voluntar al sistemului este recunoscut, însă consimțământul ar trebui considerat un motiv legal valabil de prelucrare a datelor numai dacă este acordat de bună voie, ceea ce înseamnă că RTP nu ar trebui să devină singura alternativă valabilă la cozile lungi și la sarcinile administrative;

| — | riscurile de discriminare ar trebui prevenite: masa mare a călătorilor care nu călătoresc suficient de frecvent pentru a face obiectul înregistrării sau ale căror amprente nu pot fi citite nu ar trebui să fie inclusă de facto în categoria de călători „cu risc ridicat”; |
| --- | --- |

—

riscurile de discriminare ar trebui prevenite: masa mare a călătorilor care nu călătoresc suficient de frecvent pentru a face obiectul înregistrării sau ale căror amprente nu pot fi citite nu ar trebui să fie inclusă de facto în categoria de călători „cu risc ridicat”;

| — | procesul de verificare care conduce la înregistrare ar trebui să se bazeze pe accesul selectiv la baze de date clar identificate. |
| --- | --- |

—

procesul de verificare care conduce la înregistrare ar trebui să se bazeze pe accesul selectiv la baze de date clar identificate.

| 106. | În ceea ce privește aspectele legate de securitate, AEPD consideră că pentru EES și RTP ar trebui să se elaboreze un plan de continuitate a activității și practici de gestionare a riscurilor pentru securitatea informațiilor, în scopul evaluării și stabilirii priorității riscurilor. În plus, ar trebui să se prevadă o strânsă colaborare între agenție și statele membre. |
| --- | --- |

106.

În ceea ce privește aspectele legate de securitate, AEPD consideră că pentru EES și RTP ar trebui să se elaboreze un plan de continuitate a activității și practici de gestionare a riscurilor pentru securitatea informațiilor, în scopul evaluării și stabilirii priorității riscurilor. În plus, ar trebui să se prevadă o strânsă colaborare între agenție și statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 18 iulie 2013.

Peter HUSTINX

Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor

---

(1)  COM(2013) 95 final.

1

(2)  COM(2013) 97 final.

2

(3)  COM(2013) 96 final.

3

(4)  „O Europă deschisă și sigură în serviciul cetățenilor și pentru protecția acestora” (JO C 115, 4.5.2010, p. 1).

4

(5)  Comunicarea din 25 octombrie 2011 a Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor, intitulată „Frontiere inteligente – opțiuni și calea de urmat” [COM(2011) 680 final].

5

(6)  Comunicarea Comisiei privind frontierele inteligente, menționată mai sus, p. 7.

6

(7)  EUCO 23/11.

7

(8)  Grupul de lucru instituit în temeiul articolului 29 din Directiva 95/46/CE este alcătuit dintr-un reprezentant al fiecărei autorități naționale de protecție a datelor, AEPD și un reprezentant al Comisiei Europene. Grupul are rol consultativ și acționează în mod independent. Scrisoarea din 12 iunie 2012 a grupului de lucru către doamna Cecilia Malmström referitoare la frontierele inteligente este disponibilă la: http://ec.europa.eu/justice/data-protection/article-29/documentation/other-document/files/2012/20120612_letter_to_malmstrom_smart-borders_en.pdf

8

(9)  Grupul de lucru instituit în temeiul articolului 29, Avizul 05/2013 referitor la frontierele inteligente. http://ec.europa.eu/justice/data-protection/article-29/documentation/opinion-recommendation/files/2013/wp206_en.pdf

9

(10)  Avizul AEPD din 7 iulie 2011, disponibil la: https://secure.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/Consultation/Opinions/2011/11-07-07_Migration_RO.pdf

10

(11)  Comunicarea din 4 mai 2011 a Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind migrația [COM(2011) 248/3].

11

(12)  Observațiile preliminare ale AEPD din 3 martie 2008, disponibile la: http://www.AEPD.europa.eu/AEPDWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/Consultation/Comments/2008/08-03-03_Comments_border_package_EN.pdf

12

(13)  Comunicările Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor, intitulate „Pregătirea următoarelor etape ale gestionării frontierelor în Uniunea Europeană” [COM(2008) 69 final]; „Analizând crearea unui sistem european de supraveghere a frontierelor (Eurosur)” [COM(2008) 68 final] și „Raport privind evaluarea și dezvoltarea viitoare a agenției Frontex”, [COM(2008) 67 final].

13

(14)  Masa rotundă a AEPD pe tema pachetului privind frontierele inteligente și implicațiile în materie de protecție a datelor, Bruxelles, 10 aprilie 2013, locul: sediul AEPD, Rue Montoyer 30, Bruxelles. A se vedea rezumatul la: http://www.AEPD.europa.eu/AEPDWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/AEPD/PressNews/Events/2013/13-04-10_Summary_smart_borders_final_EN.pdf

14

(15)  A se vedea expunerea de motive referitoare la propunerea EES.

15

(16)  Programul de la Stockholm – o Europă deschisă și sigură în serviciul cetățenilor și pentru protecția acestora (JO C 115, 4.5.2010, p. 1).

16

(17)  A se vedea Regulamentul (UE) nr. 603/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 26 iunie 2013 privind instituirea sistemului „Eurodac” pentru compararea amprentelor digitale în scopul aplicării eficiente a Regulamentului (UE) nr. 604/2013 de stabilire a criteriilor și mecanismelor de determinare a statului membru responsabil de examinarea unei cereri de protecție internațională prezentate în unul dintre statele membre de către un resortisant al unei țări terțe sau de către un apatrid și privind cererile autorităților de aplicare a legii din statele membre și ale Europol de comparare a datelor Eurodac în scopul asigurării respectării aplicării legii și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1077/2011 de instituire a Agenției europene pentru gestionarea operațională a sistemelor informatice la scară largă, în spațiul de libertate, securitate și justiție (JO L 180, 29.6.2013, p. 1).

17

(18)  A se vedea Regulamentul (CE) nr. 767/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 iulie 2008 privind Sistemul de informații privind vizele (VIS) și schimbul de date între statele membre cu privire la vizele de scurtă ședere (Regulamentul VIS) (JO L 218, 13.8.2008, p. 60).

18

(19)  A se vedea Regulamentul (CE) nr. 1987/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 privind instituirea, funcționarea și utilizarea Sistemului de informații Schengen din a doua generație (SIS II) (JO L 381, 28.12.2006, p. 4).

19

(20)  A se vedea Documentul nr. 8018/13 al Consiliului, Nota președinției către Comitetul strategic pentru imigrație, frontiere și azil/Comitetul mixt (UE-Islanda/Liechtenstein/Norvegia/Elveția), 28 martie 2013, referitoare la pachetul privind frontierele inteligente. http://www.statewatch.org/news/2013/apr/eu-council-smart-borders-8018-13.pdf

20

(21)  Avizul AEPD din 10 iulie 2009 referitor la Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu privind spațiul de libertate, securitate și justiție în serviciul cetățenilor (JO C 276, 17.11.2009, p. 8).

21

(22)  JO C 83, 30.3.2010, p. 389.

22

(23)  Consiliul Europei, ETS nr. 5, 4.11.1950.

23

---

V Anunțuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisia Europeană

| 4.2.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 32/30 |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 32/30

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul COMP/M.7144 – Apollo/Fondo de Garantía de Depósitos de Entidades de Crédito/Synergy)

Caz care poate face obiectul procedurii simplificate

(Text cu relevanță pentru SEE)

2014/C 32/13

| 1. | La data de 24 ianuarie 2014, Comisia a primit, în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), o notificare a unei concentrări propuse prin care întreprinderile asociate societății Apollo Management L.P. („Apollo”, SUA) și Fondo de Garantía de Depósitos de Entidades de Crédito („FGD”, Spania) dobândesc, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul în comun asupra întreprinderii Synergy Industry and Technology, SA („Synergy”, Spania) prin achiziționare de acțiuni. |
| --- | --- |

1.

La data de 24 ianuarie 2014, Comisia a primit, în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), o notificare a unei concentrări propuse prin care întreprinderile asociate societății Apollo Management L.P. („Apollo”, SUA) și Fondo de Garantía de Depósitos de Entidades de Crédito („FGD”, Spania) dobândesc, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul în comun asupra întreprinderii Synergy Industry and Technology, SA („Synergy”, Spania) prin achiziționare de acțiuni.

| 2. | Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:






  — | în cazul întreprinderii Apollo: gestionarea fondurilor de investiții care investesc în societăți implicate în diverse activități comerciale în întreaga lume. Printre investițiile curente se numără societăți din sectorul chimiei, al serviciilor de croazieră, al logisticii, precum și întreprinderi care desfășoară activități în sectorul hârtiei, ambalajelor și metalurgiei; |
| --- | --- | --- |

2.

Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:

—

în cazul întreprinderii Apollo: gestionarea fondurilor de investiții care investesc în societăți implicate în diverse activități comerciale în întreaga lume. Printre investițiile curente se numără societăți din sectorul chimiei, al serviciilor de croazieră, al logisticii, precum și întreprinderi care desfășoară activități în sectorul hârtiei, ambalajelor și metalurgiei;

| — | în cazul întreprinderii FGD: FGD este un fond finanțat de bănci de retail, cooperative de credit și bănci de economii, precum și de Banca Centrală a Spaniei, care acoperă depozite la băncile spaniole; |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii FGD: FGD este un fond finanțat de bănci de retail, cooperative de credit și bănci de economii, precum și de Banca Centrală a Spaniei, care acoperă depozite la băncile spaniole;

| — | în cazul întreprinderii Synergy: holding al societății Aernnova Group și acționar al Aeroblade SA și Orisol Corporación Energética SA, care desfășoară activități în sectorul construcțiilor aeronautice și spațiale. |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii Synergy: holding al societății Aernnova Group și acționar al Aeroblade SA și Orisol Corporación Energética SA, care desfășoară activități în sectorul construcțiilor aeronautice și spațiale.

| 3. | În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) privind concentrările economice. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de tratare a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) privind concentrările economice (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în Comunicare. |
| --- | --- |

3.

În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) privind concentrările economice. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de tratare a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) privind concentrările economice (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în Comunicare.

| 4. | Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.
  Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax (+32 22964301), prin e-mail la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.7144 – Apollo/Fondo de Garantía de Depósitos de Entidades de Crédito/Synergy, la următoarea adresă:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.

Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax (+32 22964301), prin e-mail la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.7144 – Apollo/Fondo de Garantía de Depósitos de Entidades de Crédito/Synergy, la următoarea adresă:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1 [„Regulamentul (CE) privind concentrările economice”].

(2)  JO C 366, 14.12.2013, p. 5 („Comunicarea privind o procedură simplificată”).

---