# Euroopan unionin C 351E/2013

| | ISSN 1977-1053
  doi:10.3000/19771053.CE2013.351.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 351E |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 56. vuosikerta30. marraskuuta 2013 |

ISSN 1977-1053

doi:10.3000/19771053.CE2013.351.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 351E

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

56. vuosikerta30. marraskuuta 2013

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | III   Valmistavat säädökset |
| | NEUVOSTO |
| 2013/C 351E/01 | Neuvoston ensimmäisessä käsittelyssä vahvistama kanta (EU) N:o 9/2013 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi yhteisestä kalastuspolitiikasta ja neuvoston asetusten (EY) N:o 1954/2003 ja (EY) N:o 1224/2009 muuttamisesta sekä neuvoston asetusten (EY) N:o 2371/2002, (EY) N:o 639/2004 ja neuvoston päätöksen 2004/585/EY kumoamisestaHyväksytty neuvostossa 17 päivänä lokakuuta 2013 | 1 |
| Neuvoston lausuma monivuotisista suunnitelmista | 45 |
| Euroopan parlamentin ja neuvoston lausuma tiedonkeruusta | 45 |
| Komission lausumat | 45 |
| 2013/C 351E/02 | Neuvoston ensimmäisessä käsittelyssä vahvistama kanta (EU) N:o 10/2013 asetuksen antamiseksi kalastus- ja vesiviljelytuotealan yhteisestä markkinajärjestelystä ja neuvoston asetusten (EY) N:o 1184/2006 ja (EY) N:o 1224/2009 muuttamisesta sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 104/2000 kumoamisestaHyväksytty neuvostossa 17 päivänä lokakuuta 2013 | 46 |
| Euroopan parlamentin ja neuvoston lausuma tuotteiden jäljitettävyyttä ja kuluttajavalistusta koskevista valvontasäännöistä | 72 |
| Komission lausumat | 72 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

III   Valmistavat säädökset

NEUVOSTO

2013/C 351E/01

Neuvoston ensimmäisessä käsittelyssä vahvistama kanta (EU) N:o 9/2013 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi yhteisestä kalastuspolitiikasta ja neuvoston asetusten (EY) N:o 1954/2003 ja (EY) N:o 1224/2009 muuttamisesta sekä neuvoston asetusten (EY) N:o 2371/2002, (EY) N:o 639/2004 ja neuvoston päätöksen 2004/585/EY kumoamisestaHyväksytty neuvostossa 17 päivänä lokakuuta 2013

1

Neuvoston lausuma monivuotisista suunnitelmista

45

Euroopan parlamentin ja neuvoston lausuma tiedonkeruusta

45

Komission lausumat

45

2013/C 351E/02

Neuvoston ensimmäisessä käsittelyssä vahvistama kanta (EU) N:o 10/2013 asetuksen antamiseksi kalastus- ja vesiviljelytuotealan yhteisestä markkinajärjestelystä ja neuvoston asetusten (EY) N:o 1184/2006 ja (EY) N:o 1224/2009 muuttamisesta sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 104/2000 kumoamisestaHyväksytty neuvostossa 17 päivänä lokakuuta 2013

46

Euroopan parlamentin ja neuvoston lausuma tuotteiden jäljitettävyyttä ja kuluttajavalistusta koskevista valvontasäännöistä

72

Komission lausumat

72

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

III Valmistavat säädökset

NEUVOSTO

| 30.11.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 351/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 351/1

---

NEUVOSTON ENSIMMÄISESSÄ KÄSITTELYSSÄ VAHVISTAMA KANTA (EU) N:o 9/2013

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi yhteisestä kalastuspolitiikasta ja neuvoston asetusten (EY) N:o 1954/2003 ja (EY) N:o 1224/2009 muuttamisesta sekä neuvoston asetusten (EY) N:o 2371/2002, (EY) N:o 639/2004 ja neuvoston päätöksen 2004/585/EY kumoamisesta

Hyväksytty neuvostossa 17 päivänä lokakuuta 2013

2013/C 351 E/01

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 43 artiklan 2 kohdan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen kun ehdotus lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon (2),

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (3)

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Neuvoston asetuksella (EY) N:o 2371/2002 (4) perustettiin yhteisön järjestelmä yhteisen kalastuspolitiikan mukaista elollisten vesiluonnonvarojen säilyttämistä ja kestävää hyödyntämistä varten. |
| --- | --- |

(1)

Neuvoston asetuksella (EY) N:o 2371/2002 (4) perustettiin yhteisön järjestelmä yhteisen kalastuspolitiikan mukaista elollisten vesiluonnonvarojen säilyttämistä ja kestävää hyödyntämistä varten.

| (2) | Yhteisen kalastuspolitiikan soveltamisalaan kuuluvat meren elollisten luonnonvarojen säilyttäminen sekä niitä hyödyntävän kalastuksen hoito. Lisäksi yhteisen kalastuspolitiikan soveltamisalaan kuuluvat politiikan tavoitteita tukevien markkina- ja rahoitustoimenpiteiden osalta makean veden elolliset luonnonvarat ja vesiviljelytoimet sekä kalastus- ja vesiviljelytuotteiden jalostus ja kaupan pitäminen, jos kyseistä toimintaa harjoitetaan jäsenvaltioiden alueella tai unionin vesillä, mukaan luettuina kolmansien maiden lipun alla purjehtivien ja niissä rekisteröityjen kalastusalusten toiminta, taikka jos sitä harjoittavat unionin kalastusalukset tai jäsenvaltioiden kansalaiset, lippuvaltion ensisijaista vastuuta rajoittamatta ja ottaen huomioon 10 päivänä joulukuuta 1982 tehdyn Yhdistyneiden Kansakuntien merioikeusyleissopimuksen (5) (UNCLOS) 117 artiklan määräykset. |
| --- | --- |

(2)

Yhteisen kalastuspolitiikan soveltamisalaan kuuluvat meren elollisten luonnonvarojen säilyttäminen sekä niitä hyödyntävän kalastuksen hoito. Lisäksi yhteisen kalastuspolitiikan soveltamisalaan kuuluvat politiikan tavoitteita tukevien markkina- ja rahoitustoimenpiteiden osalta makean veden elolliset luonnonvarat ja vesiviljelytoimet sekä kalastus- ja vesiviljelytuotteiden jalostus ja kaupan pitäminen, jos kyseistä toimintaa harjoitetaan jäsenvaltioiden alueella tai unionin vesillä, mukaan luettuina kolmansien maiden lipun alla purjehtivien ja niissä rekisteröityjen kalastusalusten toiminta, taikka jos sitä harjoittavat unionin kalastusalukset tai jäsenvaltioiden kansalaiset, lippuvaltion ensisijaista vastuuta rajoittamatta ja ottaen huomioon 10 päivänä joulukuuta 1982 tehdyn Yhdistyneiden Kansakuntien merioikeusyleissopimuksen (5) (UNCLOS) 117 artiklan määräykset.

| (3) | Virkistyskalastuksella voi olla huomattava vaikutus kalavaroihin, ja jäsenvaltioiden olisi sen vuoksi varmistettava, että sitä harjoitetaan yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteiden kanssa yhteensopivalla tavalla. |
| --- | --- |

(3)

Virkistyskalastuksella voi olla huomattava vaikutus kalavaroihin, ja jäsenvaltioiden olisi sen vuoksi varmistettava, että sitä harjoitetaan yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteiden kanssa yhteensopivalla tavalla.

| (4) | Yhteisellä kalastuspolitiikalla olisi varmistettava, että kalastus- ja vesiviljelytoimilla edistetään ympäristön ja talouden kestävyyttä sekä sosiaalista kestävyyttä pitkällä aikavälillä. Yhteiseen kalastuspolitiikkaan olisi kuuluttava sääntöjä, joilla pyritään varmistamaan unionissa kaupan pidettyjen tuotteiden jäljitettävyys, turvallisuus ja laatu. Yhteisen kalastuspolitiikan olisi lisäksi edistettävä tuottavuutta, kohtuullisen elintason saavuttamista kalastusalalla, elintarviketurvaa ja markkinoiden vakautta, ja sen olisi turvattava elintarvikkeiden saatavuus ja se, että tarjonta kohtaa kuluttajat kohtuullisin hinnoin. Yhteisen kalastuspolitiikan olisi annettava panoksensa älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua koskevaan Eurooppa 2020 -strategiaan ja autettava saavuttamaan siinä asetetut tavoitteet. |
| --- | --- |

(4)

Yhteisellä kalastuspolitiikalla olisi varmistettava, että kalastus- ja vesiviljelytoimilla edistetään ympäristön ja talouden kestävyyttä sekä sosiaalista kestävyyttä pitkällä aikavälillä. Yhteiseen kalastuspolitiikkaan olisi kuuluttava sääntöjä, joilla pyritään varmistamaan unionissa kaupan pidettyjen tuotteiden jäljitettävyys, turvallisuus ja laatu. Yhteisen kalastuspolitiikan olisi lisäksi edistettävä tuottavuutta, kohtuullisen elintason saavuttamista kalastusalalla, elintarviketurvaa ja markkinoiden vakautta, ja sen olisi turvattava elintarvikkeiden saatavuus ja se, että tarjonta kohtaa kuluttajat kohtuullisin hinnoin. Yhteisen kalastuspolitiikan olisi annettava panoksensa älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua koskevaan Eurooppa 2020 -strategiaan ja autettava saavuttamaan siinä asetetut tavoitteet.

| (5) | Unioni on UNCLOSin (6) sopimuspuoli, ja se on neuvoston päätöksen 98/414/EY (7) nojalla 4 päivänä joulukuuta 1995 tehdyn Yhdistyneiden Kansakuntien sopimuksen hajallaan olevien kalakantojen ja laajasti vaeltavien kalakantojen säilyttämistä ja hoitoa koskevien 10 päivänä joulukuuta 1982 tehdyn Yhdistyneiden Kansakuntien merioikeusyleissopimuksen (8) määräysten täytäntöönpanosta, jäljempänä ’YK:n kalakantasopimus’, osapuoli, ja se on neuvoston päätöksen 96/428/EY (9) nojalla aavan meren kalastusalusten kansainvälisten suojelu- ja hoitotoimenpiteiden edistämisestä 24 päivänä marraskuuta 1993 tehdyn Yhdistyneiden kansakuntien elintarvike- ja maatalousjärjestön sopimuksen (10) sopimuspuoli. |
| --- | --- |

(5)

Unioni on UNCLOSin (6) sopimuspuoli, ja se on neuvoston päätöksen 98/414/EY (7) nojalla 4 päivänä joulukuuta 1995 tehdyn Yhdistyneiden Kansakuntien sopimuksen hajallaan olevien kalakantojen ja laajasti vaeltavien kalakantojen säilyttämistä ja hoitoa koskevien 10 päivänä joulukuuta 1982 tehdyn Yhdistyneiden Kansakuntien merioikeusyleissopimuksen (8) määräysten täytäntöönpanosta, jäljempänä ’YK:n kalakantasopimus’, osapuoli, ja se on neuvoston päätöksen 96/428/EY (9) nojalla aavan meren kalastusalusten kansainvälisten suojelu- ja hoitotoimenpiteiden edistämisestä 24 päivänä marraskuuta 1993 tehdyn Yhdistyneiden kansakuntien elintarvike- ja maatalousjärjestön sopimuksen (10) sopimuspuoli.

| (6) | Kyseisissä kansainvälisissä asiakirjoissa määrätään ennen kaikkea luonnonvarojen säilyttämistä koskevista velvoitteista, muun muassa velvoitteista toteuttaa säilyttämis- ja hoitotoimenpiteitä meren luonnonvarojen palauttamiseksi kestävän enimmäistuoton mahdollistaville tasoille sekä kansalliseen lainkäyttövaltaan kuuluvilla merialueilla että aavalla merellä ja tehdä tätä varten yhteistyötä muiden valtioiden kanssa, velvoitteista soveltaa kalakantojen säilyttämiseen, hoitoon ja hyödyntämiseen laajasti ennalta varautuvaa lähestymistapaa, velvoitteista varmistaa säilyttämis- ja hoitotoimenpiteiden keskinäinen yhteensopivuus meren luonnonvarojen esiintyessä lainkäyttövallan suhteen asemaltaan erilaisilla merialueilla sekä velvoitteista ottaa asianmukaisesti huomioon merien oikeutettu käyttö muihin tarkoituksiin. Yhteisellä kalastuspolitiikalla olisi sen vuoksi myötävaikutettava siihen, että unioni täyttää mainittuihin kansainvälisiin välineisiin perustuvat kansainväliset velvoitteensa. Kun jäsenvaltiot toteuttavat säilyttämis- ja hoitotoimenpiteitä yhteisen kalastuspolitiikan puitteissa saamansa toimivallan mukaisesti, niiden olisi myös toimittava kaikilta osin mainittuihin kansainvälisiin asiakirjoihin perustuvien kansainvälisten säilyttämis- ja yhteistyövelvoitteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

(6)

Kyseisissä kansainvälisissä asiakirjoissa määrätään ennen kaikkea luonnonvarojen säilyttämistä koskevista velvoitteista, muun muassa velvoitteista toteuttaa säilyttämis- ja hoitotoimenpiteitä meren luonnonvarojen palauttamiseksi kestävän enimmäistuoton mahdollistaville tasoille sekä kansalliseen lainkäyttövaltaan kuuluvilla merialueilla että aavalla merellä ja tehdä tätä varten yhteistyötä muiden valtioiden kanssa, velvoitteista soveltaa kalakantojen säilyttämiseen, hoitoon ja hyödyntämiseen laajasti ennalta varautuvaa lähestymistapaa, velvoitteista varmistaa säilyttämis- ja hoitotoimenpiteiden keskinäinen yhteensopivuus meren luonnonvarojen esiintyessä lainkäyttövallan suhteen asemaltaan erilaisilla merialueilla sekä velvoitteista ottaa asianmukaisesti huomioon merien oikeutettu käyttö muihin tarkoituksiin. Yhteisellä kalastuspolitiikalla olisi sen vuoksi myötävaikutettava siihen, että unioni täyttää mainittuihin kansainvälisiin välineisiin perustuvat kansainväliset velvoitteensa. Kun jäsenvaltiot toteuttavat säilyttämis- ja hoitotoimenpiteitä yhteisen kalastuspolitiikan puitteissa saamansa toimivallan mukaisesti, niiden olisi myös toimittava kaikilta osin mainittuihin kansainvälisiin asiakirjoihin perustuvien kansainvälisten säilyttämis- ja yhteistyövelvoitteiden mukaisesti.

| (7) | Johannesburgissa vuonna 2002 pidetyssä kestävän kehityksen huippukokouksessa unioni ja sen jäsenvaltiot sitoutuivat toteuttamaan toimia monien kalakantojen jatkuvan hupenemisen torjumiseksi. Sen vuoksi unionin olisi parannettava yhteistä kalastuspolitiikkaansa varmistaakseen, että pyydettävät kannat elvytetään meren elollisia luonnonvaroja hyödynnettäessä kestävän enimmäistuoton mahdollistavia tasoja suuremmiksi kohtuullisen ajan kuluessa ja pidetään niillä tasoilla. Nämä hyödyntämistasot olisi saavutettava vuoteen 2015 mennessä. Kyseisten hyödyntämistasojen saavuttamisen myöhempänä ajankohtana olisi oltava sallittua vain, jos niiden saavuttaminen vuoteen 2015 mennessä vaarantaisi vakavasti kyseisten kalastuslaivastojen sosiaalisen ja taloudellisen kestävyyden. Vuoden 2015 jälkeen kyseiset tasot olisi saavutettava mahdollisimman pian ja joka tapauksessa vuoteen 2020 mennessä. Jos kyseisten tasojen määrittämiseksi ei ole riittävästi tieteellistä tietoa, voidaan harkita arvioituja parametrejä. |
| --- | --- |

(7)

Johannesburgissa vuonna 2002 pidetyssä kestävän kehityksen huippukokouksessa unioni ja sen jäsenvaltiot sitoutuivat toteuttamaan toimia monien kalakantojen jatkuvan hupenemisen torjumiseksi. Sen vuoksi unionin olisi parannettava yhteistä kalastuspolitiikkaansa varmistaakseen, että pyydettävät kannat elvytetään meren elollisia luonnonvaroja hyödynnettäessä kestävän enimmäistuoton mahdollistavia tasoja suuremmiksi kohtuullisen ajan kuluessa ja pidetään niillä tasoilla. Nämä hyödyntämistasot olisi saavutettava vuoteen 2015 mennessä. Kyseisten hyödyntämistasojen saavuttamisen myöhempänä ajankohtana olisi oltava sallittua vain, jos niiden saavuttaminen vuoteen 2015 mennessä vaarantaisi vakavasti kyseisten kalastuslaivastojen sosiaalisen ja taloudellisen kestävyyden. Vuoden 2015 jälkeen kyseiset tasot olisi saavutettava mahdollisimman pian ja joka tapauksessa vuoteen 2020 mennessä. Jos kyseisten tasojen määrittämiseksi ei ole riittävästi tieteellistä tietoa, voidaan harkita arvioituja parametrejä.

| (8) | Sekakalastuksen kestävään enimmäistuottoon liittyvissä hoitopäätöksissä olisi otettava huomioon se, että sekakalastuksessa on vaikeaa kalastaa kaikkia kantoja samanaikaisesti kestävää enimmäistuottoa noudattaen, erityisesti jos tieteelliset lausunnot osoittavat, että käytettyjen pyydysten valikoivuutta lisäämällä on erittäin vaikea välttää ”pullonkaulalajeja”. Tällaisissa olosuhteissa asianmukaisia tieteellisiä elimiä olisi pyydettävä toimittamaan lausuntoja soveltuvista kalastuskuolevuuden tasoista. |
| --- | --- |

(8)

Sekakalastuksen kestävään enimmäistuottoon liittyvissä hoitopäätöksissä olisi otettava huomioon se, että sekakalastuksessa on vaikeaa kalastaa kaikkia kantoja samanaikaisesti kestävää enimmäistuottoa noudattaen, erityisesti jos tieteelliset lausunnot osoittavat, että käytettyjen pyydysten valikoivuutta lisäämällä on erittäin vaikea välttää ”pullonkaulalajeja”. Tällaisissa olosuhteissa asianmukaisia tieteellisiä elimiä olisi pyydettävä toimittamaan lausuntoja soveltuvista kalastuskuolevuuden tasoista.

| (9) | Yhteisellä kalastuspolitiikalla olisi varmistettava johdonmukaisuus kalastusta koskevien tavoitteiden kanssa, jotka on vahvistettu luonnon monimuotoisuutta koskevasta strategisesta suunnitelmasta 2011–2020 tehdyssä biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen sopimuspuolten kokouksen päätöksessä, ja Eurooppa-neuvoston 25 ja 26 päivänä maaliskuuta 2010 hyväksymien biodiversiteettitavoitteiden kanssa. |
| --- | --- |

(9)

Yhteisellä kalastuspolitiikalla olisi varmistettava johdonmukaisuus kalastusta koskevien tavoitteiden kanssa, jotka on vahvistettu luonnon monimuotoisuutta koskevasta strategisesta suunnitelmasta 2011–2020 tehdyssä biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen sopimuspuolten kokouksen päätöksessä, ja Eurooppa-neuvoston 25 ja 26 päivänä maaliskuuta 2010 hyväksymien biodiversiteettitavoitteiden kanssa.

| (10) | Meren elollisten luonnonvarojen kestävän hyödyntämisen olisi perustuttava ennalta varautuvaan lähestymistapaan, joka perustuu perussopimuksen 191 artiklan 2 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuun ennalta varautumisen periaatteeseen, ja käytettävissä oleva tutkimustieto olisi otettava huomioon. |
| --- | --- |

(10)

Meren elollisten luonnonvarojen kestävän hyödyntämisen olisi perustuttava ennalta varautuvaan lähestymistapaan, joka perustuu perussopimuksen 191 artiklan 2 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuun ennalta varautumisen periaatteeseen, ja käytettävissä oleva tutkimustieto olisi otettava huomioon.

| (11) | Yhteisen kalastuspolitiikan olisi edistettävä meriympäristön suojelua, kaikkien kaupallisesti hyödynnettävien lajien kestävää hoitoa ja erityisesti ympäristön hyvän tilan saavuttamista viimeistään vuoteen 2020 mennessä, kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/56/EY (11) 1 artiklan 1 kohdassa säädetään. |
| --- | --- |

(11)

Yhteisen kalastuspolitiikan olisi edistettävä meriympäristön suojelua, kaikkien kaupallisesti hyödynnettävien lajien kestävää hoitoa ja erityisesti ympäristön hyvän tilan saavuttamista viimeistään vuoteen 2020 mennessä, kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/56/EY (11) 1 artiklan 1 kohdassa säädetään.

| (12) | Yhteisellä kalastuspolitiikalla olisi myös tuettava ravintoarvoltaan korkeiden elintarvikkeiden toimittamista unionin markkinoille ja unionin markkinoiden riippuvuuden vähentämistä elintarvikkeiden tuonnista. Sillä olisi myös edistettävä suorien ja välillisten työpaikkojen luomista ja rannikkoalueiden talouskehitystä. |
| --- | --- |

(12)

Yhteisellä kalastuspolitiikalla olisi myös tuettava ravintoarvoltaan korkeiden elintarvikkeiden toimittamista unionin markkinoille ja unionin markkinoiden riippuvuuden vähentämistä elintarvikkeiden tuonnista. Sillä olisi myös edistettävä suorien ja välillisten työpaikkojen luomista ja rannikkoalueiden talouskehitystä.

| (13) | Kalastuksenhoidossa on tarpeen ottaa käyttöön ekosysteemilähtöinen toimintatapa, kalastustoiminnan ympäristövaikutuksia olisi rajoitettava ja tahattomia saaliita olisi mahdollisimman paljon vältettävä ja vähennettävä. |
| --- | --- |

(13)

Kalastuksenhoidossa on tarpeen ottaa käyttöön ekosysteemilähtöinen toimintatapa, kalastustoiminnan ympäristövaikutuksia olisi rajoitettava ja tahattomia saaliita olisi mahdollisimman paljon vältettävä ja vähennettävä.

| (14) | On tärkeää, että yhteisen kalastuspolitiikan hallinnointi perustuu hyvän hallinnon periaatteisiin. Kyseisiin periaatteisiin kuuluvat parhaisiin käytettävissä oleviin tieteellisiin lausuntoihin perustuva päätöksenteko, sidosryhmien laaja osallistuminen sekä pitkän aikavälin näkökulma. Yhteisen kalastuspolitiikan hallinnoinnin onnistumisen kannalta on tärkeää, että unionin tason sekä alueellisen, kansallisen ja paikallisen tason vastuut on määritelty selkeästi ja että toteutettavat toimenpiteet ovat keskenään yhteensopivia ja yhdenmukaisia unionin muiden politiikkojen kanssa. |
| --- | --- |

(14)

On tärkeää, että yhteisen kalastuspolitiikan hallinnointi perustuu hyvän hallinnon periaatteisiin. Kyseisiin periaatteisiin kuuluvat parhaisiin käytettävissä oleviin tieteellisiin lausuntoihin perustuva päätöksenteko, sidosryhmien laaja osallistuminen sekä pitkän aikavälin näkökulma. Yhteisen kalastuspolitiikan hallinnoinnin onnistumisen kannalta on tärkeää, että unionin tason sekä alueellisen, kansallisen ja paikallisen tason vastuut on määritelty selkeästi ja että toteutettavat toimenpiteet ovat keskenään yhteensopivia ja yhdenmukaisia unionin muiden politiikkojen kanssa.

| (15) | Yhteisellä kalastuspolitiikalla olisi edistettävä kalastusalan toimijoiden turvallisuutta ja työoloja. |
| --- | --- |

(15)

Yhteisellä kalastuspolitiikalla olisi edistettävä kalastusalan toimijoiden turvallisuutta ja työoloja.

| (16) | Yhteisessä kalastuspolitiikassa olisi tarvittaessa otettava kaikilta osin huomioon eläinten terveyteen ja hyvinvointiin sekä elintarvikkeiden ja rehujen turvallisuuteen liittyvät näkökohdat. |
| --- | --- |

(16)

Yhteisessä kalastuspolitiikassa olisi tarvittaessa otettava kaikilta osin huomioon eläinten terveyteen ja hyvinvointiin sekä elintarvikkeiden ja rehujen turvallisuuteen liittyvät näkökohdat.

| (17) | Koska kaikki Euroopan meriä ja valtameriä koskevat asiat kytkeytyvät toisiinsa, yhteinen kalastuspolitiikka olisi pantava täytäntöön tavalla, joka on yleisesti yhdenmukainen muiden unionin politiikkojen kanssa ja joka ottaa erityisesti huomioon vuorovaikutuksen muilla meripolitiikan aloilla toteutettavan unionin toiminnan kanssa. Olisi varmistettava, että eri alojen politiikkoja hallinnoidaan johdonmukaisesti Itämeren, Pohjanmeren, Kelttienmeren, Biskajanlahden ja Iberian niemimaan rannikon sekä Välimeren ja Mustanmeren alueilla. |
| --- | --- |

(17)

Koska kaikki Euroopan meriä ja valtameriä koskevat asiat kytkeytyvät toisiinsa, yhteinen kalastuspolitiikka olisi pantava täytäntöön tavalla, joka on yleisesti yhdenmukainen muiden unionin politiikkojen kanssa ja joka ottaa erityisesti huomioon vuorovaikutuksen muilla meripolitiikan aloilla toteutettavan unionin toiminnan kanssa. Olisi varmistettava, että eri alojen politiikkoja hallinnoidaan johdonmukaisesti Itämeren, Pohjanmeren, Kelttienmeren, Biskajanlahden ja Iberian niemimaan rannikon sekä Välimeren ja Mustanmeren alueilla.

| (18) | Unionin kalastusaluksilla olisi oltava yhtäläinen pääsy unionin vesille ja yhtäläinen mahdollisuus hyödyntää yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjen piiriin kuuluvia luonnonvaroja. |
| --- | --- |

(18)

Unionin kalastusaluksilla olisi oltava yhtäläinen pääsy unionin vesille ja yhtäläinen mahdollisuus hyödyntää yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjen piiriin kuuluvia luonnonvaroja.

| (19) | Voimassa olevat säännöt, joilla evätään mahdollisuus luonnonvarojen hyödyntämiseen 12 meripeninkulman alueella jäsenvaltioista, ovat toimineet tyydyttävästi ja edistäneet luonnonvarojen säilymistä rajoittaessaan kalastusta unionin vesialueiden herkimmillä osilla. Kyseisten sääntöjen ansiosta on myös säilynyt perinteinen kalastustoiminta, jonka varassa tiettyjen rannikkoyhteisöjen sosiaalinen ja taloudellinen kehitys hyvin suuressa määrin on. Sen vuoksi sääntöjen soveltamista olisi jatkettava. Jäsenvaltioiden olisi pyrittävä antamaan etuuskohteluun perustuva pääsy pienimuotoista kalastusta harjoittaville ja rannikkoalueiden kalastajille. |
| --- | --- |

(19)

Voimassa olevat säännöt, joilla evätään mahdollisuus luonnonvarojen hyödyntämiseen 12 meripeninkulman alueella jäsenvaltioista, ovat toimineet tyydyttävästi ja edistäneet luonnonvarojen säilymistä rajoittaessaan kalastusta unionin vesialueiden herkimmillä osilla. Kyseisten sääntöjen ansiosta on myös säilynyt perinteinen kalastustoiminta, jonka varassa tiettyjen rannikkoyhteisöjen sosiaalinen ja taloudellinen kehitys hyvin suuressa määrin on. Sen vuoksi sääntöjen soveltamista olisi jatkettava. Jäsenvaltioiden olisi pyrittävä antamaan etuuskohteluun perustuva pääsy pienimuotoista kalastusta harjoittaville ja rannikkoalueiden kalastajille.

| (20) | Kalastuksesta riippuvaisten pienten rannikkomeren saarten asema olisi tarvittaessa tunnustettava, ja niitä olisi tuettava, jotta mahdollistetaan niiden selviytyminen ja hyvinvointi. |
| --- | --- |

(20)

Kalastuksesta riippuvaisten pienten rannikkomeren saarten asema olisi tarvittaessa tunnustettava, ja niitä olisi tuettava, jotta mahdollistetaan niiden selviytyminen ja hyvinvointi.

| (21) | Perussopimuksen 349 artiklan ensimmäisessä kohdassa tarkoitettujen unionin syrjäisimpien alueiden ympärillä olevia meren elollisia luonnonvaroja olisi suojeltava erityisesti ottaen huomioon näiden alueiden rakenteellinen, sosiaalinen ja taloudellinen tilanne, sillä ne edistävät niiden paikallistalouden säilymistä. Tietyt kalastustoimet mainituilla vesillä olisi tämän takia rajoitettava näiden alueiden satamissa rekisteröityihin aluksiin. |
| --- | --- |

(21)

Perussopimuksen 349 artiklan ensimmäisessä kohdassa tarkoitettujen unionin syrjäisimpien alueiden ympärillä olevia meren elollisia luonnonvaroja olisi suojeltava erityisesti ottaen huomioon näiden alueiden rakenteellinen, sosiaalinen ja taloudellinen tilanne, sillä ne edistävät niiden paikallistalouden säilymistä. Tietyt kalastustoimet mainituilla vesillä olisi tämän takia rajoitettava näiden alueiden satamissa rekisteröityihin aluksiin.

| (22) | Edistääkseen elollisten vesiluonnonvarojen ja meriekosysteemien säilyttämistä unionin olisi pyrittävä suojelemaan biologisesti herkkiä alueita nimeämällä ne suojelualueiksi. Tällaisilla alueilla olisi voitava rajoittaa kalastustoimintaa tai kieltää se. Päätettäessä näin nimettävistä alueista olisi kiinnitettävä erityistä huomiota alueisiin, joilla on selvää näyttöä säilyttämisen vähimmäisviitekokoa pienempien kalojen ja kutupaikkojen voimakkaasta keskittymisestä ja joita pidetään biomaantieteellisesti herkkinä. Myös olemassa olevat suojelualueet olisi otettava huomioon. Nimeämisen helpottamiseksi jäsenvaltioiden olisi yksilöitävä sopivia alueita, mukaan lukien alueita, jotka ovat osa yhtenäistä verkostoa, ja tehtävä tarvittaessa yhteistyötä toistensa kanssa valmistelemalla ja lähettämällä yhteisiä suosituksia komissiolle. Suojelualueiden perustamisen tehostamiseksi komissiolla olisi voitava olla oikeus perustaa ne osana monivuotista suunnitelmaa. Jotta varmistetaan demokraattisen vastuuvelvollisuuden ja valvonnan sopiva taso, komission olisi säännöllisesti raportoitava Euroopan parlamentille ja neuvostolle kyseisten suojelualueiden toiminnasta. |
| --- | --- |

(22)

Edistääkseen elollisten vesiluonnonvarojen ja meriekosysteemien säilyttämistä unionin olisi pyrittävä suojelemaan biologisesti herkkiä alueita nimeämällä ne suojelualueiksi. Tällaisilla alueilla olisi voitava rajoittaa kalastustoimintaa tai kieltää se. Päätettäessä näin nimettävistä alueista olisi kiinnitettävä erityistä huomiota alueisiin, joilla on selvää näyttöä säilyttämisen vähimmäisviitekokoa pienempien kalojen ja kutupaikkojen voimakkaasta keskittymisestä ja joita pidetään biomaantieteellisesti herkkinä. Myös olemassa olevat suojelualueet olisi otettava huomioon. Nimeämisen helpottamiseksi jäsenvaltioiden olisi yksilöitävä sopivia alueita, mukaan lukien alueita, jotka ovat osa yhtenäistä verkostoa, ja tehtävä tarvittaessa yhteistyötä toistensa kanssa valmistelemalla ja lähettämällä yhteisiä suosituksia komissiolle. Suojelualueiden perustamisen tehostamiseksi komissiolla olisi voitava olla oikeus perustaa ne osana monivuotista suunnitelmaa. Jotta varmistetaan demokraattisen vastuuvelvollisuuden ja valvonnan sopiva taso, komission olisi säännöllisesti raportoitava Euroopan parlamentille ja neuvostolle kyseisten suojelualueiden toiminnasta.

| (23) | Meren elollisten luonnonvarojen kestävän hyödyntämisen tavoite saavutetaan paremmin soveltamalla kalastuksenhoitoon monen vuoden päähän ulottuvaa lähestymistapaa, jonka tärkeimpänä piirteenä on eri kalastusten erityispiirteet huomioon ottavien monivuotisten suunnitelmien laadinta. |
| --- | --- |

(23)

Meren elollisten luonnonvarojen kestävän hyödyntämisen tavoite saavutetaan paremmin soveltamalla kalastuksenhoitoon monen vuoden päähän ulottuvaa lähestymistapaa, jonka tärkeimpänä piirteenä on eri kalastusten erityispiirteet huomioon ottavien monivuotisten suunnitelmien laadinta.

| (24) | Monivuotisissa suunnitelmissa olisi mahdollisuuksien mukaan käsiteltävä monia eri kantoja silloin, kun ne ovat kaikki saman hyödyntämisen kohteena. Monivuotisissa suunnitelmissa olisi vahvistettava kehys kyseisten kantojen ja meriekosysteemien kestävää hyödyntämistä varten, annettava selvät aikarajat sekä määriteltävä suojamekanismit ennakoimattomien tapahtumien varalta. Monivuotisiin suunnitelmiin olisi myös sovellettava selkeästi määriteltyjä hoitotavoitteita, jotta tuetaan asianomaisten kalakantojen kestävää hyödyntämistä ja meriekosysteemien suojelua. Nämä suunnitelmat olisi hyväksyttävä kuullen neuvoa-antavia toimikuntia, kalastusalan toimijoita, tutkijoita ja muita sidosryhmiä, joiden kalastuksenhoitoetu on kyseessä. |
| --- | --- |

(24)

Monivuotisissa suunnitelmissa olisi mahdollisuuksien mukaan käsiteltävä monia eri kantoja silloin, kun ne ovat kaikki saman hyödyntämisen kohteena. Monivuotisissa suunnitelmissa olisi vahvistettava kehys kyseisten kantojen ja meriekosysteemien kestävää hyödyntämistä varten, annettava selvät aikarajat sekä määriteltävä suojamekanismit ennakoimattomien tapahtumien varalta. Monivuotisiin suunnitelmiin olisi myös sovellettava selkeästi määriteltyjä hoitotavoitteita, jotta tuetaan asianomaisten kalakantojen kestävää hyödyntämistä ja meriekosysteemien suojelua. Nämä suunnitelmat olisi hyväksyttävä kuullen neuvoa-antavia toimikuntia, kalastusalan toimijoita, tutkijoita ja muita sidosryhmiä, joiden kalastuksenhoitoetu on kyseessä.

| (25) | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2009/147/EY (12), neuvoston direktiivissä 92/43/ETY (13) ja direktiivissä 2008/56/EY asetetaan jäsenvaltioille erityisiä suojelualueita, erityisten suojelutoimien alueita ja suojeltuja merialueita koskevia tiettyjä velvoitteita. Nämä toimet saattavat edellyttää yhteisen kalastuspolitiikan piiriin kuuluvien toimenpiteiden toteuttamista. Näin ollen on asianmukaista valtuuttaa jäsenvaltiot toteuttamaan niiden suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan kuuluvilla merialueilla säilyttämistoimenpiteitä, jotka ovat tarpeen mainittujen unionin säädösten mukaisten velvoitteiden täyttämiseksi, mikäli tällaiset toimenpiteet eivät vaikuta muiden jäsenvaltioiden kalastusalan etuihin. Jos tällaiset toimenpiteet saattaisivat vaikuttaa muiden jäsenvaltioiden kalastusalan etuihin, toimivalta hyväksyä tällaisia toimenpiteitä olisi annettava komissiolle ja olisi hyödynnettävä kyseisten jäsenvaltioiden välillä tehtävää alueellista yhteistyötä. |
| --- | --- |

(25)

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2009/147/EY (12), neuvoston direktiivissä 92/43/ETY (13) ja direktiivissä 2008/56/EY asetetaan jäsenvaltioille erityisiä suojelualueita, erityisten suojelutoimien alueita ja suojeltuja merialueita koskevia tiettyjä velvoitteita. Nämä toimet saattavat edellyttää yhteisen kalastuspolitiikan piiriin kuuluvien toimenpiteiden toteuttamista. Näin ollen on asianmukaista valtuuttaa jäsenvaltiot toteuttamaan niiden suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan kuuluvilla merialueilla säilyttämistoimenpiteitä, jotka ovat tarpeen mainittujen unionin säädösten mukaisten velvoitteiden täyttämiseksi, mikäli tällaiset toimenpiteet eivät vaikuta muiden jäsenvaltioiden kalastusalan etuihin. Jos tällaiset toimenpiteet saattaisivat vaikuttaa muiden jäsenvaltioiden kalastusalan etuihin, toimivalta hyväksyä tällaisia toimenpiteitä olisi annettava komissiolle ja olisi hyödynnettävä kyseisten jäsenvaltioiden välillä tehtävää alueellista yhteistyötä.

| (26) | Nykyisin suurina määrinä esiintyvien tahattomien saaliiden vähentämiseksi ja kalojen poisheittämisten vähittäiseksi lopettamiseksi tarvitaan toimenpiteitä. Tahattomat saaliit ja poisheitetyt määrät muodostavat nimittäin merkittävän jäte-erän ja vaikuttavat kielteisellä tavalla meren elollisten luonnonvarojen kestävään hyödyntämiseen ja meriekosysteemeihin sekä kalastuselinkeinon taloudelliseen kannattavuuteen. Olisi otettava käyttöön ja pantava asteittain täytäntöön velvoite purkaa aluksesta, jäljempänä ’purkamisvelvollisuus’, kaikki kalastustoimien aikana unionin vesillä pyydetyt tai unionin kalastusalusten pyytämät saalisrajoitusten alaisten lajien saaliit ja Välimerellä myös saaliit, joihin sovelletaan vähimmäiskokoja, ja kumottava säännöt, jotka ovat tähän saakka pakottaneet kalastajat heittämään pois kaloja. |
| --- | --- |

(26)

Nykyisin suurina määrinä esiintyvien tahattomien saaliiden vähentämiseksi ja kalojen poisheittämisten vähittäiseksi lopettamiseksi tarvitaan toimenpiteitä. Tahattomat saaliit ja poisheitetyt määrät muodostavat nimittäin merkittävän jäte-erän ja vaikuttavat kielteisellä tavalla meren elollisten luonnonvarojen kestävään hyödyntämiseen ja meriekosysteemeihin sekä kalastuselinkeinon taloudelliseen kannattavuuteen. Olisi otettava käyttöön ja pantava asteittain täytäntöön velvoite purkaa aluksesta, jäljempänä ’purkamisvelvollisuus’, kaikki kalastustoimien aikana unionin vesillä pyydetyt tai unionin kalastusalusten pyytämät saalisrajoitusten alaisten lajien saaliit ja Välimerellä myös saaliit, joihin sovelletaan vähimmäiskokoja, ja kumottava säännöt, jotka ovat tähän saakka pakottaneet kalastajat heittämään pois kaloja.

| (27) | Purkamisvelvollisuus olisi otettava käyttöön kalastuskohtaisesti. Kalastajien olisi saatava jatkaa sellaisten lajien poisheittämistä, joilla on uusimpien tieteellisten lausuntojen mukaan korkea eloonjäämisaste, kun ne lasketaan takaisin mereen. |
| --- | --- |

(27)

Purkamisvelvollisuus olisi otettava käyttöön kalastuskohtaisesti. Kalastajien olisi saatava jatkaa sellaisten lajien poisheittämistä, joilla on uusimpien tieteellisten lausuntojen mukaan korkea eloonjäämisaste, kun ne lasketaan takaisin mereen.

| (28) | Jotta purkamisvelvollisuus olisi toteutettavissa ja jotta voitaisiin lieventää saaliin vuosittaisen koostumuksen vaihtelun vaikutuksia, jäsenvaltioiden olisi sallittava siirtää kiintiöitä vuodelta toiselle tiettyyn prosenttimäärään asti. |
| --- | --- |

(28)

Jotta purkamisvelvollisuus olisi toteutettavissa ja jotta voitaisiin lieventää saaliin vuosittaisen koostumuksen vaihtelun vaikutuksia, jäsenvaltioiden olisi sallittava siirtää kiintiöitä vuodelta toiselle tiettyyn prosenttimäärään asti.

| (29) | On tarpeen, että jäsenvaltiot tekevät purkamisvelvollisuuden hallinnoinnissa kaikkensa tahattomien saaliiden vähentämiseksi. Tätä varten on asetettava etusijalle pyyntimenetelmien valikoivuuden parantaminen, jotta tahattomia saaliita voidaan välttää ja mahdollisimman pitkälle vähentää. On tärkeää, että jäsenvaltiot jakavat kiintiöt alusten välillä tavalla, jossa otetaan mahdollisimman suuressa määrin huomioon kalastuksen oletettu lajikoostumus. Jos käytettävissä olevien kiintiöiden ja tosiasiallisen kalastuskäytännön välillä on epäsuhta, jäsenvaltioiden olisi harkittava mukautuksia kiintiöiden vaihdoilla muiden jäsenvaltioiden kanssa, myös pysyvästi. Jäsenvaltioiden olisi myös harkittava alusten omistajien yksittäisten kiintiöiden yhteenkokoamisen helpottamista esimerkiksi tuottajajärjestöissä tai alusten omistajien ryhmissä. Viimeisinä vaihtoehtoina jäsenvaltioiden olisi harkittava sivusaalislajien laskemista kohdelajien kiintiöön riippuen sivusaalislajien suojelutasosta. |
| --- | --- |

(29)

On tarpeen, että jäsenvaltiot tekevät purkamisvelvollisuuden hallinnoinnissa kaikkensa tahattomien saaliiden vähentämiseksi. Tätä varten on asetettava etusijalle pyyntimenetelmien valikoivuuden parantaminen, jotta tahattomia saaliita voidaan välttää ja mahdollisimman pitkälle vähentää. On tärkeää, että jäsenvaltiot jakavat kiintiöt alusten välillä tavalla, jossa otetaan mahdollisimman suuressa määrin huomioon kalastuksen oletettu lajikoostumus. Jos käytettävissä olevien kiintiöiden ja tosiasiallisen kalastuskäytännön välillä on epäsuhta, jäsenvaltioiden olisi harkittava mukautuksia kiintiöiden vaihdoilla muiden jäsenvaltioiden kanssa, myös pysyvästi. Jäsenvaltioiden olisi myös harkittava alusten omistajien yksittäisten kiintiöiden yhteenkokoamisen helpottamista esimerkiksi tuottajajärjestöissä tai alusten omistajien ryhmissä. Viimeisinä vaihtoehtoina jäsenvaltioiden olisi harkittava sivusaalislajien laskemista kohdelajien kiintiöön riippuen sivusaalislajien suojelutasosta.

| (30) | Säilyttämisen vähimmäisviitekokoa pienempien kalojen saaliita purettaessa saaliiden määränpäälle olisi asetettava rajoituksia eikä saalista saisi myydä ihmisravinnoksi. |
| --- | --- |

(30)

Säilyttämisen vähimmäisviitekokoa pienempien kalojen saaliita purettaessa saaliiden määränpäälle olisi asetettava rajoituksia eikä saalista saisi myydä ihmisravinnoksi.

| (31) | Sellaisten tahattomien saaliiden varalta, joita ei voida välttää, vaikka sovelletaan kaikkia toimenpiteitä niiden vähentämiseksi, olisi purkamisvelvoitteen alaisessa kalastuksessa otettava käyttöön tiettyjä, ensi sijassa monivuotisissa suunnitelmissa vahvistettavia de minimis -poikkeuksia purkamisvelvoitteeseen. |
| --- | --- |

(31)

Sellaisten tahattomien saaliiden varalta, joita ei voida välttää, vaikka sovelletaan kaikkia toimenpiteitä niiden vähentämiseksi, olisi purkamisvelvoitteen alaisessa kalastuksessa otettava käyttöön tiettyjä, ensi sijassa monivuotisissa suunnitelmissa vahvistettavia de minimis -poikkeuksia purkamisvelvoitteeseen.

| (32) | Vaarantamatta kestävän enimmäistuoton tavoitteita ja lisäämättä kalastuskuolevuutta, ja jollei tieteellisistä lausunnoista muuta johdu, kun sovelletaan purkamisvelvoitetta, joka käsittää saaliiden kirjaamisvelvoitteen, pitäisi olla ennakoitavissa, että kyseiset kalastusmahdollisuudet lisääntyvät, kun ennen poisheitetyt kalat puretaan aluksesta. |
| --- | --- |

(32)

Vaarantamatta kestävän enimmäistuoton tavoitteita ja lisäämättä kalastuskuolevuutta, ja jollei tieteellisistä lausunnoista muuta johdu, kun sovelletaan purkamisvelvoitetta, joka käsittää saaliiden kirjaamisvelvoitteen, pitäisi olla ennakoitavissa, että kyseiset kalastusmahdollisuudet lisääntyvät, kun ennen poisheitetyt kalat puretaan aluksesta.

| (33) | Kalavarojen käytön olisi perustuttava avoimiin ja puolueettomiin perusteisiin, myös luonteeltaan ympäristöllisiin, taloudellisiin ja sosiaalisiin perusteisiin. Jäsenvaltioiden olisi edistettävä vastuullista kalastusta tarjoamalla kannustimia ympäristöä vähiten vahingoittavalla tavalla kalastaville ja yhteiskunnalle suurinta etua tarjoaville toimijoille. |
| --- | --- |

(33)

Kalavarojen käytön olisi perustuttava avoimiin ja puolueettomiin perusteisiin, myös luonteeltaan ympäristöllisiin, taloudellisiin ja sosiaalisiin perusteisiin. Jäsenvaltioiden olisi edistettävä vastuullista kalastusta tarjoamalla kannustimia ympäristöä vähiten vahingoittavalla tavalla kalastaville ja yhteiskunnalle suurinta etua tarjoaville toimijoille.

| (34) | Kannoilla, joille ei ole vahvistettu monivuotista suunnitelmaa, kestävän enimmäistuoton mahdollistava hyödyntämisintensiteetti olisi varmistettava asettamalla saalis- tai pyyntiponnistusrajoituksia. Jos saatavilla olevat tiedot eivät ole riittäviä, kalastusta olisi hoidettava käyttämällä arvioituja parametrejä. |
| --- | --- |

(34)

Kannoilla, joille ei ole vahvistettu monivuotista suunnitelmaa, kestävän enimmäistuoton mahdollistava hyödyntämisintensiteetti olisi varmistettava asettamalla saalis- tai pyyntiponnistusrajoituksia. Jos saatavilla olevat tiedot eivät ole riittäviä, kalastusta olisi hoidettava käyttämällä arvioituja parametrejä.

| (35) | Ottaen huomioon kalastusalan epävarma taloudellinen tilanne ja tiettyjen rannikkoyhteisöjen riippuvuus kalastuksesta on tarpeen varmistaa kalastustoiminnan suhteellinen vakaus jakamalla kalastusmahdollisuudet jäsenvaltioiden kesken kalakannoista kullekin jäsenvaltiolle kuuluvan ennakoitavissa olevan osuuden perusteella. |
| --- | --- |

(35)

Ottaen huomioon kalastusalan epävarma taloudellinen tilanne ja tiettyjen rannikkoyhteisöjen riippuvuus kalastuksesta on tarpeen varmistaa kalastustoiminnan suhteellinen vakaus jakamalla kalastusmahdollisuudet jäsenvaltioiden kesken kalakannoista kullekin jäsenvaltiolle kuuluvan ennakoitavissa olevan osuuden perusteella.

| (36) | Tilanteessa, jossa kantojen biologinen tilanne muuttuu nopeasti, kalastustoimien suhteellisen vakauden olisi turvattava ja otettava täysin huomioon erityistarpeet sellaisilla alueilla, joilla paikalliset yhteisöt ovat erityisen riippuvaisia kalastuksesta ja sen liitännäistoiminnoista, siten kuin neuvosto on päättänyt 3 päivänä marraskuuta 1976 antamassaan päätöslauselmassa (14) ja erityisesti sen liitteessä VII. |
| --- | --- |

(36)

Tilanteessa, jossa kantojen biologinen tilanne muuttuu nopeasti, kalastustoimien suhteellisen vakauden olisi turvattava ja otettava täysin huomioon erityistarpeet sellaisilla alueilla, joilla paikalliset yhteisöt ovat erityisen riippuvaisia kalastuksesta ja sen liitännäistoiminnoista, siten kuin neuvosto on päättänyt 3 päivänä marraskuuta 1976 antamassaan päätöslauselmassa (14) ja erityisesti sen liitteessä VII.

| (37) | Juuri näin olisi sen vuoksi ymmärrettävä suhteellisen vakauden käsite. |
| --- | --- |

(37)

Juuri näin olisi sen vuoksi ymmärrettävä suhteellisen vakauden käsite.

| (38) | Komissio olisi valtuutettava hyväksymään väliaikaisia toimenpiteitä, jos ilmenee kalastustoiminnasta johtuvia meren elollisten luonnonvarojen säilyttämiseen tai meren ekosysteemiin kohdistuvia vakavia uhkia, jotka edellyttävät välitöntä toimintaa. Nämä toimenpiteet olisi vahvistettava tietyssä aikataulussa, ja niiden olisi oltava käytössä tietyn ajan. |
| --- | --- |

(38)

Komissio olisi valtuutettava hyväksymään väliaikaisia toimenpiteitä, jos ilmenee kalastustoiminnasta johtuvia meren elollisten luonnonvarojen säilyttämiseen tai meren ekosysteemiin kohdistuvia vakavia uhkia, jotka edellyttävät välitöntä toimintaa. Nämä toimenpiteet olisi vahvistettava tietyssä aikataulussa, ja niiden olisi oltava käytössä tietyn ajan.

| (39) | Jäsenvaltioiden olisi tehtävä yhteistyötä alueellisella tasolla ja hyväksyttävä yhteisiä suosituksia ja välineitä säilyttämistoimenpiteiden ja kalastukseen ympäristölainsäädännössä suojelluilla alueilla vaikuttavien toimenpiteiden kehittämiseksi ja toteuttamiseksi. Alueellisen yhteistyön puitteissa komission olisi hyväksyttävä säilyttämistoimenpiteitä täytäntöönpanosäädöksillä tai delegoiduilla säädöksillä vain, jos kaikki alueen asianomaiset jäsenvaltiot ovat sopineet yhteisestä suosituksesta. Yhteisen suosituksen puuttuessa komission olisi annettava kyseisiä toimenpiteitä koskeva ehdotus perussopimuksen nojalla. |
| --- | --- |

(39)

Jäsenvaltioiden olisi tehtävä yhteistyötä alueellisella tasolla ja hyväksyttävä yhteisiä suosituksia ja välineitä säilyttämistoimenpiteiden ja kalastukseen ympäristölainsäädännössä suojelluilla alueilla vaikuttavien toimenpiteiden kehittämiseksi ja toteuttamiseksi. Alueellisen yhteistyön puitteissa komission olisi hyväksyttävä säilyttämistoimenpiteitä täytäntöönpanosäädöksillä tai delegoiduilla säädöksillä vain, jos kaikki alueen asianomaiset jäsenvaltiot ovat sopineet yhteisestä suosituksesta. Yhteisen suosituksen puuttuessa komission olisi annettava kyseisiä toimenpiteitä koskeva ehdotus perussopimuksen nojalla.

| (40) | Jäsenvaltioille olisi annettava valtuudet toteuttaa sellaisia unionin vesillä olevien kantojen säilyttämis- ja hoitotoimenpiteitä, joita sovelletaan ainoastaan niiden lipun alla purjehtiviin unionin kalastusaluksiin. |
| --- | --- |

(40)

Jäsenvaltioille olisi annettava valtuudet toteuttaa sellaisia unionin vesillä olevien kantojen säilyttämis- ja hoitotoimenpiteitä, joita sovelletaan ainoastaan niiden lipun alla purjehtiviin unionin kalastusaluksiin.

| (41) | Jäsenvaltioille olisi annettava valtuudet toteuttaa oman 12 meripeninkulman vyöhykkeensä sisällä kaikkiin unionin kalastusaluksiin sovellettavia säilyttämis- ja hoitotoimenpiteitä edellyttäen, että kun toimenpiteitä sovelletaan toisten jäsenvaltioiden kalastusaluksiin, ne ovat syrjimättömiä ja niistä on edeltäkäsin kuultu muita asianomaisia jäsenvaltioita, eikä unioni ole toteuttanut kyseisellä 12 meripeninkulman vyöhykkeellä erityisesti säilyttämiseen ja kalastuksenhoitoon liittyviä toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(41)

Jäsenvaltioille olisi annettava valtuudet toteuttaa oman 12 meripeninkulman vyöhykkeensä sisällä kaikkiin unionin kalastusaluksiin sovellettavia säilyttämis- ja hoitotoimenpiteitä edellyttäen, että kun toimenpiteitä sovelletaan toisten jäsenvaltioiden kalastusaluksiin, ne ovat syrjimättömiä ja niistä on edeltäkäsin kuultu muita asianomaisia jäsenvaltioita, eikä unioni ole toteuttanut kyseisellä 12 meripeninkulman vyöhykkeellä erityisesti säilyttämiseen ja kalastuksenhoitoon liittyviä toimenpiteitä.

| (42) | Jäsenvaltioiden olisi voitava ottaa käyttöön siirrettävien kalastusoikeuksien järjestelmä. |
| --- | --- |

(42)

Jäsenvaltioiden olisi voitava ottaa käyttöön siirrettävien kalastusoikeuksien järjestelmä.

| (43) | Jäsenvaltioiden olisi toteutettava erityistoimenpiteitä unionin kalastusalusten lukumäärän mukauttamiseksi hyödynnettävissä olevien luonnonvarojen määrään jäsenvaltioiden laivastojensa kalastuskapasiteetin ja käytettävissään olevien kalastusmahdollisuuksien välisestä tasapainosta antamien arvioiden pohjalta. Arviot olisi laadittava komission antamien suuntaviivojen mukaisesti ja esitettävä vuosittaisessa komissiolle toimitettavassa kertomuksessa. Nämä kertomukset olisi julkistettava. Kunkin jäsenvaltion olisi voitava valita toimenpiteet ja välineet, jotka se haluaa hyväksyä liiallisen kalastuskapasiteetin vähentämiseksi. |
| --- | --- |

(43)

Jäsenvaltioiden olisi toteutettava erityistoimenpiteitä unionin kalastusalusten lukumäärän mukauttamiseksi hyödynnettävissä olevien luonnonvarojen määrään jäsenvaltioiden laivastojensa kalastuskapasiteetin ja käytettävissään olevien kalastusmahdollisuuksien välisestä tasapainosta antamien arvioiden pohjalta. Arviot olisi laadittava komission antamien suuntaviivojen mukaisesti ja esitettävä vuosittaisessa komissiolle toimitettavassa kertomuksessa. Nämä kertomukset olisi julkistettava. Kunkin jäsenvaltion olisi voitava valita toimenpiteet ja välineet, jotka se haluaa hyväksyä liiallisen kalastuskapasiteetin vähentämiseksi.

| (44) | Lisäksi laivaston kapasiteetin ehdoton yläraja ja käytöstä poistamisen rahoitukseen liittyvät kansalliset lisäys-/poistojärjestelmät olisi säilytettävä kalastuskapasiteetin hallinnointia ja mukauttamista varten. |
| --- | --- |

(44)

Lisäksi laivaston kapasiteetin ehdoton yläraja ja käytöstä poistamisen rahoitukseen liittyvät kansalliset lisäys-/poistojärjestelmät olisi säilytettävä kalastuskapasiteetin hallinnointia ja mukauttamista varten.

| (45) | Jäsenvaltioiden olisi ilmoitettava vähimmäistiedot oman lippunsa alla purjehtivien unionin kalastusalusten ominaisuuksista ja toiminnasta. Kyseiset tiedot olisi saatettava komission käyttöön jäsenvaltioiden laivastojen koon seurantaa varten. |
| --- | --- |

(45)

Jäsenvaltioiden olisi ilmoitettava vähimmäistiedot oman lippunsa alla purjehtivien unionin kalastusalusten ominaisuuksista ja toiminnasta. Kyseiset tiedot olisi saatettava komission käyttöön jäsenvaltioiden laivastojen koon seurantaa varten.

| (46) | Parhaisiin käytettävissä oleviin tieteellisiin lausuntoihin perustuvaan kalastuksenhoitoon tarvitaan yhdenmukaistettuja, luotettavia ja täsmällisiä tietokokonaisuuksia. Sen vuoksi jäsenvaltioiden olisi kerättävä tietoja laivastoista ja niiden kalastustoiminnasta, erityisesti biologista tietoa kalasaaliista, poisheitetyt saaliit mukaan luettuina, sekä selvityksiä kalakannoista ja meriekosysteemiin kalastustoiminnan vuoksi mahdollisesti kohdistuvista ympäristövaikutuksista. Jäsenvaltioiden olisi hallinnoitava kerättyjä tietoja ja saatettava ne loppukäyttäjien ja muiden osapuolten, joita asia koskee, käyttöön. Lisäksi jäsenvaltioiden olisi tehtävä yhteistyötä keskenään ja komission kanssa tiedonkeruun koordinoimiseksi. Tarvittaessa jäsenvaltioiden olisi tehtävä tiedonkeruuyhteistyötä kolmansien maiden kanssa. Jäsenvaltioiden olisi toimitettava komission arvioitavaksi vuotuinen tiedonkeruuta koskeva selvitys, joka julkistetaan. |
| --- | --- |

(46)

Parhaisiin käytettävissä oleviin tieteellisiin lausuntoihin perustuvaan kalastuksenhoitoon tarvitaan yhdenmukaistettuja, luotettavia ja täsmällisiä tietokokonaisuuksia. Sen vuoksi jäsenvaltioiden olisi kerättävä tietoja laivastoista ja niiden kalastustoiminnasta, erityisesti biologista tietoa kalasaaliista, poisheitetyt saaliit mukaan luettuina, sekä selvityksiä kalakannoista ja meriekosysteemiin kalastustoiminnan vuoksi mahdollisesti kohdistuvista ympäristövaikutuksista. Jäsenvaltioiden olisi hallinnoitava kerättyjä tietoja ja saatettava ne loppukäyttäjien ja muiden osapuolten, joita asia koskee, käyttöön. Lisäksi jäsenvaltioiden olisi tehtävä yhteistyötä keskenään ja komission kanssa tiedonkeruun koordinoimiseksi. Tarvittaessa jäsenvaltioiden olisi tehtävä tiedonkeruuyhteistyötä kolmansien maiden kanssa. Jäsenvaltioiden olisi toimitettava komission arvioitavaksi vuotuinen tiedonkeruuta koskeva selvitys, joka julkistetaan.

| (47) | Olisi myös kerättävä tietoja, jotka helpottavat kalastus- ja vesiviljelyaloilla ja kalastus- ja vesiviljelytuotteiden jalostuksen parissa toimivien yritysten sekä kyseisten alojen työllisyyssuuntausten taloudellista arviointia. |
| --- | --- |

(47)

Olisi myös kerättävä tietoja, jotka helpottavat kalastus- ja vesiviljelyaloilla ja kalastus- ja vesiviljelytuotteiden jalostuksen parissa toimivien yritysten sekä kyseisten alojen työllisyyssuuntausten taloudellista arviointia.

| (48) | Komission päätöksellä 93/619/EY (15) perustettua tieteellis-teknis-taloudellista kalastuskomiteaa (STECF) voidaan kuulla meren elollisten luonnonvarojen säilyttämisen ja hoidon osalta, jotta varmistetaan tarvittava korkean tason tieteenharjoittajien tuki erityisesti biologiaa, taloutta ja ympäristöä käsittelevien sekä sosiaalisten ja teknisten tieteenalojen soveltamisessa. |
| --- | --- |

(48)

Komission päätöksellä 93/619/EY (15) perustettua tieteellis-teknis-taloudellista kalastuskomiteaa (STECF) voidaan kuulla meren elollisten luonnonvarojen säilyttämisen ja hoidon osalta, jotta varmistetaan tarvittava korkean tason tieteenharjoittajien tuki erityisesti biologiaa, taloutta ja ympäristöä käsittelevien sekä sosiaalisten ja teknisten tieteenalojen soveltamisessa.

| (49) | Soveltavaa kalataloustutkimusta olisi lisättävä hyväksymällä kalataloutta koskevan tutkimustiedon keruuta ja alan tutkimusta ja innovointia koskevia ohjelmia, jotka toteutetaan kansallisella tasolla yhteensovitetusti muiden jäsenvaltioiden kanssa ja myös unionin tutkimus- ja innovointikehysten puitteissa. Teollisuuden ja tutkijoiden keskinäistä yhteistyötä olisi myös kehitettävä. |
| --- | --- |

(49)

Soveltavaa kalataloustutkimusta olisi lisättävä hyväksymällä kalataloutta koskevan tutkimustiedon keruuta ja alan tutkimusta ja innovointia koskevia ohjelmia, jotka toteutetaan kansallisella tasolla yhteensovitetusti muiden jäsenvaltioiden kanssa ja myös unionin tutkimus- ja innovointikehysten puitteissa. Teollisuuden ja tutkijoiden keskinäistä yhteistyötä olisi myös kehitettävä.

| (50) | Unionin olisi edistettävä yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteita kansainvälisellä tasolla varmistaen, että unionin vesien ulkopuolella harjoitettava unionin kalastustoiminta perustuu samoihin periaatteisiin ja vaatimuksiin kuin unionin oikeuden nojalla sovellettaviin, ja edistäen unionin toimijoiden ja kolmansien maiden toimijoiden yhdenvertaisia mahdollisuuksia. Tätä tarkoitusta varten unionin olisi pyrittävä johtamaan alueellisten ja kansainvälisten organisaatioiden toiminnan tehostamisprosessia, jotta ne pystyisivät paremmin huolehtimaan vastuualueelleen kuuluvien meren elollisten luonnonvarojen säilyttämisestä ja hoidosta, mukaan lukien laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen (LIS-kalastus) torjunta. Unionin olisi tehtävä yhteistyötä kolmansien maiden ja kansainvälisten organisaatioiden kanssa, jotta kansainvälisten toimenpiteiden noudattaminen, mukaan lukien LIS-kalastuksen torjunta, paranisi. Unionin kannan olisi perustuttava parhaisiin käytettävissä oleviin tieteellisiin lausuntoihin. |
| --- | --- |

(50)

Unionin olisi edistettävä yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteita kansainvälisellä tasolla varmistaen, että unionin vesien ulkopuolella harjoitettava unionin kalastustoiminta perustuu samoihin periaatteisiin ja vaatimuksiin kuin unionin oikeuden nojalla sovellettaviin, ja edistäen unionin toimijoiden ja kolmansien maiden toimijoiden yhdenvertaisia mahdollisuuksia. Tätä tarkoitusta varten unionin olisi pyrittävä johtamaan alueellisten ja kansainvälisten organisaatioiden toiminnan tehostamisprosessia, jotta ne pystyisivät paremmin huolehtimaan vastuualueelleen kuuluvien meren elollisten luonnonvarojen säilyttämisestä ja hoidosta, mukaan lukien laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen (LIS-kalastus) torjunta. Unionin olisi tehtävä yhteistyötä kolmansien maiden ja kansainvälisten organisaatioiden kanssa, jotta kansainvälisten toimenpiteiden noudattaminen, mukaan lukien LIS-kalastuksen torjunta, paranisi. Unionin kannan olisi perustuttava parhaisiin käytettävissä oleviin tieteellisiin lausuntoihin.

| (51) | Kolmansien maiden kanssa tehtävissä kestävää kalastusta koskevissa kumppanuussopimuksissa olisi varmistettava, että unionin kolmansien maiden vesillä harjoittama kalastustoiminta perustuu parhaisiin käytettävissä oleviin tieteellisiin lausuntoihin ja asiaan kuuluvaan tietojenvaihtoon, ja näin taattava meren elollisten luonnonvarojen hyödyntäminen kestävällä tavalla, ylimäärien määrittämisen avoimuus ja vastaavasti yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteiden mukainen kalavarojen hoito. Näillä sopimuksilla, jotka takaavat unionille mahdollisuuden hyödyntää unionin laivaston etuja vastaavalla tavalla luonnonvaroja vastikkeeksi sen antamasta rahoitustuesta, olisi edistettävä laadukkaan hallintokehyksen perustamista erityisesti tehokkaiden tiedonkeruu-, seuranta-, tarkkailu- ja valvontatoimenpiteiden varmistamiseksi. |
| --- | --- |

(51)

Kolmansien maiden kanssa tehtävissä kestävää kalastusta koskevissa kumppanuussopimuksissa olisi varmistettava, että unionin kolmansien maiden vesillä harjoittama kalastustoiminta perustuu parhaisiin käytettävissä oleviin tieteellisiin lausuntoihin ja asiaan kuuluvaan tietojenvaihtoon, ja näin taattava meren elollisten luonnonvarojen hyödyntäminen kestävällä tavalla, ylimäärien määrittämisen avoimuus ja vastaavasti yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteiden mukainen kalavarojen hoito. Näillä sopimuksilla, jotka takaavat unionille mahdollisuuden hyödyntää unionin laivaston etuja vastaavalla tavalla luonnonvaroja vastikkeeksi sen antamasta rahoitustuesta, olisi edistettävä laadukkaan hallintokehyksen perustamista erityisesti tehokkaiden tiedonkeruu-, seuranta-, tarkkailu- ja valvontatoimenpiteiden varmistamiseksi.

| (52) | Ihmisoikeuksien yleismaailmallisessa julistuksessa ja muissa kansainvälisissä ihmisoikeusasiakirjoissa määriteltyjen demokratian periaatteiden ja ihmisoikeuksien kunnioittamisen sekä oikeusvaltioperiaatteen kunnioittamisen olisi kuuluttava olennaisena osana kestävää kalastusta koskeviin kumppanuussopimuksiin, joissa olisi oltava erityinen ihmisoikeuslauseke. Ihmisoikeuslausekkeen sisällyttäminen kestävää kalastusta koskeviin kumppanuussopimuksiin olisi toteutettava niin, että noudatetaan kaikilta osin unionin kehitysyhteistyöpolitiikan yleisiä tavoitteita. |
| --- | --- |

(52)

Ihmisoikeuksien yleismaailmallisessa julistuksessa ja muissa kansainvälisissä ihmisoikeusasiakirjoissa määriteltyjen demokratian periaatteiden ja ihmisoikeuksien kunnioittamisen sekä oikeusvaltioperiaatteen kunnioittamisen olisi kuuluttava olennaisena osana kestävää kalastusta koskeviin kumppanuussopimuksiin, joissa olisi oltava erityinen ihmisoikeuslauseke. Ihmisoikeuslausekkeen sisällyttäminen kestävää kalastusta koskeviin kumppanuussopimuksiin olisi toteutettava niin, että noudatetaan kaikilta osin unionin kehitysyhteistyöpolitiikan yleisiä tavoitteita.

| (53) | Vesiviljelyalan olisi osallistuttava ruoantuotantopotentiaalin säilyttämiseen kestävällä tavalla koko unionissa, jotta unionin kansalaisille voitaisiin taata pitkäaikainen elintarviketurva, elintarvikkeiden saatavuus mukaan lukien, sekä kasvu ja työllisyys ja auttaa tyydyttämään vesieläimistä saatavien elintarvikkeiden kasvavaa kysyntää maailmassa. |
| --- | --- |

(53)

Vesiviljelyalan olisi osallistuttava ruoantuotantopotentiaalin säilyttämiseen kestävällä tavalla koko unionissa, jotta unionin kansalaisille voitaisiin taata pitkäaikainen elintarviketurva, elintarvikkeiden saatavuus mukaan lukien, sekä kasvu ja työllisyys ja auttaa tyydyttämään vesieläimistä saatavien elintarvikkeiden kasvavaa kysyntää maailmassa.

| (54) | Vuonna 2009 hyväksytyssä Euroopan vesiviljelyn kestävää kehittämistä koskevassa komission strategiassa, joka sai myönteisen vastaanoton sekä neuvostolta että Euroopan parlamentilta, todettiin, että vesiviljelylle on luotava yhdenvertaiset toimintaedellytykset perustaksi alan kestävälle kehittämiselle. |
| --- | --- |

(54)

Vuonna 2009 hyväksytyssä Euroopan vesiviljelyn kestävää kehittämistä koskevassa komission strategiassa, joka sai myönteisen vastaanoton sekä neuvostolta että Euroopan parlamentilta, todettiin, että vesiviljelylle on luotava yhdenvertaiset toimintaedellytykset perustaksi alan kestävälle kehittämiselle.

| (55) | Vesiviljelytoiminnan edellytykset vaihtelevat unionissa yli kansallisten rajojen, myös toimijoille myönnettävien lupien suhteen. Näin ollen vesiviljelyalan kilpailukyvyn parantamiseksi olisi kansallisia strategiasuunnitelmia varten laadittava unionin strategiset suuntaviivat, jotka tukevat alan kehittämistä ja innovointia ja kannustavat taloudelliseen toimintaan, monipuolistamiseen ja elämän laadun parantamiseen rannikko- ja sisämaa-alueilla. Lisäksi jäsenvaltioiden välillä olisi otettava käyttöön järjestelyjä, joissa voidaan kansallisten toimenpiteiden avoimen koordinointimenetelmän avulla vaihtaa tietoja ja parhaita käytäntöjä yritysturvallisuudesta, pääsystä unionin vesille ja muille alueille ja lupamenettelyjen yksinkertaistamisesta. |
| --- | --- |

(55)

Vesiviljelytoiminnan edellytykset vaihtelevat unionissa yli kansallisten rajojen, myös toimijoille myönnettävien lupien suhteen. Näin ollen vesiviljelyalan kilpailukyvyn parantamiseksi olisi kansallisia strategiasuunnitelmia varten laadittava unionin strategiset suuntaviivat, jotka tukevat alan kehittämistä ja innovointia ja kannustavat taloudelliseen toimintaan, monipuolistamiseen ja elämän laadun parantamiseen rannikko- ja sisämaa-alueilla. Lisäksi jäsenvaltioiden välillä olisi otettava käyttöön järjestelyjä, joissa voidaan kansallisten toimenpiteiden avoimen koordinointimenetelmän avulla vaihtaa tietoja ja parhaita käytäntöjä yritysturvallisuudesta, pääsystä unionin vesille ja muille alueille ja lupamenettelyjen yksinkertaistamisesta.

| (56) | Vesiviljelylle tarvitaan alan erityisluonteen vuoksi neuvoa-antava toimikunta, jotta alan sidosryhmiä voidaan kuulla unionin politiikkojen sellaisista osista, jotka saattavat vaikuttaa vesiviljelyyn. |
| --- | --- |

(56)

Vesiviljelylle tarvitaan alan erityisluonteen vuoksi neuvoa-antava toimikunta, jotta alan sidosryhmiä voidaan kuulla unionin politiikkojen sellaisista osista, jotka saattavat vaikuttaa vesiviljelyyn.

| (57) | On tarpeen parantaa unionin kalastus- ja vesiviljelyalan kilpailukykyä ja tarve yksinkertaistamiseen alan tuotanto- ja kaupanpitämistoimien hallinnoinnin tehostamiseksi. Kalastus- ja vesiviljelytuotealan yhteisen markkinajärjestelyn olisi taattava yhdenvertaiset mahdollisuudet kaikille unionissa kaupan pidettäville kalastus- ja vesiviljelytuotteille niiden alkuperästä riippumatta, luotava kuluttajille mahdollisuus tehdä nykyistä parempaan tietoon perustuvia valintoja ja tuettava vastuullista kuluttamista sekä parannettava taloudellista tietoa ja ymmärrystä unionin markkinoista koko toimitusketjun osalta. |
| --- | --- |

(57)

On tarpeen parantaa unionin kalastus- ja vesiviljelyalan kilpailukykyä ja tarve yksinkertaistamiseen alan tuotanto- ja kaupanpitämistoimien hallinnoinnin tehostamiseksi. Kalastus- ja vesiviljelytuotealan yhteisen markkinajärjestelyn olisi taattava yhdenvertaiset mahdollisuudet kaikille unionissa kaupan pidettäville kalastus- ja vesiviljelytuotteille niiden alkuperästä riippumatta, luotava kuluttajille mahdollisuus tehdä nykyistä parempaan tietoon perustuvia valintoja ja tuettava vastuullista kuluttamista sekä parannettava taloudellista tietoa ja ymmärrystä unionin markkinoista koko toimitusketjun osalta.

| (58) | Yhteinen markkinajärjestely olisi pantava täytäntöön unionin kansainvälisiä sitoumuksia, erityisesti Maailman kauppajärjestön määräyksiä, vastaavalla tavalla. |
| --- | --- |

(58)

Yhteinen markkinajärjestely olisi pantava täytäntöön unionin kansainvälisiä sitoumuksia, erityisesti Maailman kauppajärjestön määräyksiä, vastaavalla tavalla.

| (59) | Jotta varmistettaisiin yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjen noudattaminen, olisi luotava tehokas valvonta-, tarkastus- ja täytäntöönpanojärjestelmä, joka kattaa myös LIS-kalastuksen torjunnan. |
| --- | --- |

(59)

Jotta varmistettaisiin yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjen noudattaminen, olisi luotava tehokas valvonta-, tarkastus- ja täytäntöönpanojärjestelmä, joka kattaa myös LIS-kalastuksen torjunnan.

| (60) | Unionin valvonta-, tarkastus- ja täytäntöönpanojärjestelmässä olisi pyrittävä lisäämään nykyaikaisten ja tehokkaiden tekniikoiden käyttöä. Jäsenvaltioilla ja komissiolla olisi oltava mahdollisuus toteuttaa uusiin valvontatekniikoihin ja tiedonhallintajärjestelmiin liittyviä pilottihankkeita. |
| --- | --- |

(60)

Unionin valvonta-, tarkastus- ja täytäntöönpanojärjestelmässä olisi pyrittävä lisäämään nykyaikaisten ja tehokkaiden tekniikoiden käyttöä. Jäsenvaltioilla ja komissiolla olisi oltava mahdollisuus toteuttaa uusiin valvontatekniikoihin ja tiedonhallintajärjestelmiin liittyviä pilottihankkeita.

| (61) | Jotta valvonta- ja täytäntöönpanosääntöjen soveltamisessa varmistettaisiin eri jäsenvaltioissa vertailukelpoiset edellytykset, olisi kannustettava jäsenvaltioita tekemään yhteistyötä tehokkaiden, oikeasuhteisten ja varoittavien seuraamusten yksilöimiseksi. |
| --- | --- |

(61)

Jotta valvonta- ja täytäntöönpanosääntöjen soveltamisessa varmistettaisiin eri jäsenvaltioissa vertailukelpoiset edellytykset, olisi kannustettava jäsenvaltioita tekemään yhteistyötä tehokkaiden, oikeasuhteisten ja varoittavien seuraamusten yksilöimiseksi.

| (62) | Jotta voitaisiin varmistaa toimijoiden osallisuus unionin tiedonkeruussa ja unionin valvonta-, tarkastus- ja täytäntöönpanojärjestelmässä, jäsenvaltioiden olisi voitava edellyttää, että niiden toimijat osallistuvat suhteellisella osuudella vastaaviin toimintakustannuksiin. |
| --- | --- |

(62)

Jotta voitaisiin varmistaa toimijoiden osallisuus unionin tiedonkeruussa ja unionin valvonta-, tarkastus- ja täytäntöönpanojärjestelmässä, jäsenvaltioiden olisi voitava edellyttää, että niiden toimijat osallistuvat suhteellisella osuudella vastaaviin toimintakustannuksiin.

| (63) | Yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteita ei voida saavuttaa riittävällä tavalla yksin jäsenvaltioiden toimesta, kun otetaan huomioon kalastusalan kehittämisessä ja hallinnoimisessa ilmenneet ongelmat ja jäsenvaltioiden rajalliset taloudelliset resurssit. Kyseisten tavoitteiden saavuttamista varten olisi sen vuoksi myönnettävä unionin monivuotista rahoitustukea, joka kohdennetaan yhteisen kalastuspolitiikan painopisteisiin ja mukautetaan kalastusalan erityispiirteisiin yksittäisissä jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

(63)

Yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteita ei voida saavuttaa riittävällä tavalla yksin jäsenvaltioiden toimesta, kun otetaan huomioon kalastusalan kehittämisessä ja hallinnoimisessa ilmenneet ongelmat ja jäsenvaltioiden rajalliset taloudelliset resurssit. Kyseisten tavoitteiden saavuttamista varten olisi sen vuoksi myönnettävä unionin monivuotista rahoitustukea, joka kohdennetaan yhteisen kalastuspolitiikan painopisteisiin ja mukautetaan kalastusalan erityispiirteisiin yksittäisissä jäsenvaltioissa.

| (64) | Unionin rahoitustuen saamisen ehtona olisi oltava, että sekä jäsenvaltiot että toimijat, mukaan luettuina alusten omistajat, noudattavat yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjä. Unionin rahoitustuen maksu olisi hyväksyttävien erityissääntöjen sitä edellyttäessä keskeytettävä tai sitä olisi lykättävä tai siihen olisi tehtävä oikaisuja tapauksissa, joissa jäsenvaltio ei noudata yhteisen kalastuspolitiikan mukaista erityisvelvoitetta tai toimija rikkoo kyseisiä sääntöjä vakavasti. |
| --- | --- |

(64)

Unionin rahoitustuen saamisen ehtona olisi oltava, että sekä jäsenvaltiot että toimijat, mukaan luettuina alusten omistajat, noudattavat yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjä. Unionin rahoitustuen maksu olisi hyväksyttävien erityissääntöjen sitä edellyttäessä keskeytettävä tai sitä olisi lykättävä tai siihen olisi tehtävä oikaisuja tapauksissa, joissa jäsenvaltio ei noudata yhteisen kalastuspolitiikan mukaista erityisvelvoitetta tai toimija rikkoo kyseisiä sääntöjä vakavasti.

| (65) | Alan sidosryhmien kanssa käytävä vuoropuhelu on osoittautunut yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteiden saavuttamisen kannalta olennaisen tärkeäksi. Kun otetaan huomioon moninaiset olosuhteet unionin vesillä ja yhteisen kalastuspolitiikan lisääntynyt alueellistaminen, on tärkeää, että yhteisen kalastuspolitiikan täytäntöönpanossa voidaan käyttää neuvoa-antavien toimikuntien välityksellä hyödyksi alan kaikkien sidosryhmien tiedot ja kokemukset. |
| --- | --- |

(65)

Alan sidosryhmien kanssa käytävä vuoropuhelu on osoittautunut yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteiden saavuttamisen kannalta olennaisen tärkeäksi. Kun otetaan huomioon moninaiset olosuhteet unionin vesillä ja yhteisen kalastuspolitiikan lisääntynyt alueellistaminen, on tärkeää, että yhteisen kalastuspolitiikan täytäntöönpanossa voidaan käyttää neuvoa-antavien toimikuntien välityksellä hyödyksi alan kaikkien sidosryhmien tiedot ja kokemukset.

| (66) | Syrjäisimpien alueiden, vesiviljelyn, markkinoiden ja Mustanmeren erityispiirteet huomioon ottaen on asianmukaista perustaa uusi neuvoa-antava toimikunta niitä jokaista varten. |
| --- | --- |

(66)

Syrjäisimpien alueiden, vesiviljelyn, markkinoiden ja Mustanmeren erityispiirteet huomioon ottaen on asianmukaista perustaa uusi neuvoa-antava toimikunta niitä jokaista varten.

| (67) | Komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat jäsenvaltioiden tiettyihin ympäristövelvoitteisiin liittyviä säilyttämistoimenpiteitä, purkamisvelvoitteen mukauttamista unionin kansainvälisiin velvoitteisiin, purkamisvelvoitteen ulottamista muihin lajeihin alueellistamisen avulla, erityisten poisheittämissuunnitelman hyväksymistä alueellistamisen avulla, purkamisvelvoitetta koskevien de minimis -poikkeusten hyväksymistä, jollei ole hyväksytty mainittua velvoitetta koskevaa muuta täytäntöönpanotoimenpidettä, sekä neuvoa-antavien toimikuntien toiminnan yksityiskohtaisten sääntöjen vahvistamista. |
| --- | --- |

(67)

Komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat jäsenvaltioiden tiettyihin ympäristövelvoitteisiin liittyviä säilyttämistoimenpiteitä, purkamisvelvoitteen mukauttamista unionin kansainvälisiin velvoitteisiin, purkamisvelvoitteen ulottamista muihin lajeihin alueellistamisen avulla, erityisten poisheittämissuunnitelman hyväksymistä alueellistamisen avulla, purkamisvelvoitetta koskevien de minimis -poikkeusten hyväksymistä, jollei ole hyväksytty mainittua velvoitetta koskevaa muuta täytäntöönpanotoimenpidettä, sekä neuvoa-antavien toimikuntien toiminnan yksityiskohtaisten sääntöjen vahvistamista.

| (68) | On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla. |
| --- | --- |

(68)

On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla.

| (69) | Komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja laatiessaan varmistettava, että asianomaiset asiakirjat toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhtäaikaisesti, hyvissä ajoin ja asianmukaisesti. |
| --- | --- |

(69)

Komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja laatiessaan varmistettava, että asianomaiset asiakirjat toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhtäaikaisesti, hyvissä ajoin ja asianmukaisesti.

| (70) | Jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen säännösten yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa seuraavien osalta: meren elollisiin luonnonvaroihin kohdistuvan vakavan uhkan lieventämiseksi toteutettavat väliaikaiset toimenpiteet, lisäys-/poistojärjestelmä laivaston hallinnoinnissa sekä unionin kalastuslaivastorekisteriä koskevien tietojen kerääminen, muoto ja toimittaminen. Tätä valtaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (16) mukaisesti. |
| --- | --- |

(70)

Jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen säännösten yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa seuraavien osalta: meren elollisiin luonnonvaroihin kohdistuvan vakavan uhkan lieventämiseksi toteutettavat väliaikaiset toimenpiteet, lisäys-/poistojärjestelmä laivaston hallinnoinnissa sekä unionin kalastuslaivastorekisteriä koskevien tietojen kerääminen, muoto ja toimittaminen. Tätä valtaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (16) mukaisesti.

| (71) | Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen sen tavoitteiden saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

(71)

Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen sen tavoitteiden saavuttamiseksi.

| (72) | Neuvoston päätös 2004/585/EY (17) olisi kumottava tämän asetuksen vastaavien sääntöjen tullessa voimaan. |
| --- | --- |

(72)

Neuvoston päätös 2004/585/EY (17) olisi kumottava tämän asetuksen vastaavien sääntöjen tullessa voimaan.

| (73) | Asetukseen (EY) N:o 2371/2002 tehtävien muutosten suuren lukumäärän ja merkityksen vuoksi mainittu asetus olisi kumottava, |
| --- | --- |

(73)

Asetukseen (EY) N:o 2371/2002 tehtävien muutosten suuren lukumäärän ja merkityksen vuoksi mainittu asetus olisi kumottava,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:

I   OSA

YLEISET SÄÄNNÖKSET

1 artikla

Soveltamisala

1.   Yhteisen kalastuspolitiikan alaan kuuluvat

| a) | meren elollisten luonnonvarojen säilyttäminen ja näitä luonnonvaroja hyödyntävien kalastusten ja laivastojen hallinnointi, |
| --- | --- |

a)

meren elollisten luonnonvarojen säilyttäminen ja näitä luonnonvaroja hyödyntävien kalastusten ja laivastojen hallinnointi,

| b) | yhteisen kalastuspolitiikan täytäntöönpanoa tukevien markkina- ja rahoitustoimenpiteiden osalta: makean veden elolliset luonnonvarat, vesiviljely sekä kalastus- ja vesiviljelytuotteiden jalostus ja kaupan pitäminen. |
| --- | --- |

b)

yhteisen kalastuspolitiikan täytäntöönpanoa tukevien markkina- ja rahoitustoimenpiteiden osalta: makean veden elolliset luonnonvarat, vesiviljely sekä kalastus- ja vesiviljelytuotteiden jalostus ja kaupan pitäminen.

2.   Yhteistä kalastuspolitiikkaa sovelletaan 1 kohdassa tarkoitettuun toimintaan, jos sitä harjoitetaan/harjoittavat

| a) | jäsenvaltioiden niillä alueilla, joihin sovelletaan perussopimusta, |
| --- | --- |

a)

jäsenvaltioiden niillä alueilla, joihin sovelletaan perussopimusta,

| b) | unionin vesillä, myös jos on kyse kolmannen maan lipun alla purjehtivista ja kolmannessa maassa rekisteröidyistä kalastusaluksista, |
| --- | --- |

b)

unionin vesillä, myös jos on kyse kolmannen maan lipun alla purjehtivista ja kolmannessa maassa rekisteröidyistä kalastusaluksista,

| c) | unionin kalastusalukset unionin vesien ulkopuolella, tai |
| --- | --- |

c)

unionin kalastusalukset unionin vesien ulkopuolella, tai

| d) | jäsenvaltioiden kansalaiset, sanotun kuitenkaan rajoittamatta lippuvaltion ensisijaista vastuuta. |
| --- | --- |

d)

jäsenvaltioiden kansalaiset, sanotun kuitenkaan rajoittamatta lippuvaltion ensisijaista vastuuta.

2 artikla

Tavoitteet

1.   Yhteisellä kalastuspolitiikalla varmistetaan, että kalastus- ja vesiviljelytoimet ovat ekologisesti kestäviä pitkällä aikavälillä ja niitä hoidetaan johdonmukaisesti taloudellisten, sosiaalisten ja työllisyyteen liittyvien etujen saavuttamista koskevien tavoitteiden kanssa ja että ne parantavat elintarvikkeiden saatavuutta.

2.   Yhteisessä kalastuspolitiikassa sovelletaan kalastuksenhoitoon ennalta varautuvaa lähestymistapaa, ja politiikalla pyritään varmistamaan, että meren elollisia luonnonvaroja hyödynnetään siten, että pyydettävien lajien kannat palautetaan kestävän enimmäistuoton mahdollistavia tasoja suuremmiksi ja pidetään niillä tasoilla.

Tavoitteena on palauttaa kalakannat asteittain sellaista biomassatasoa suuremmaksi, joka takaa kestävän enimmäistuoton, ja pitää kannat tällaisella tasolla, ja tavoitteen saavuttamiseksi kestävä enimmäistuotto on saavutettava mahdollisuuksien mukaan vuoteen 2015 mennessä ja asteittain viimeistään vuoteen 2020 mennessä kaikkien kantojen osalta.

3.   Yhteisessä kalastuspolitiikassa sovelletaan kalastuksenhoitoon ekosysteemilähtöistä lähestymistapaa sen varmistamiseksi, että kalastustoimien vuoksi meriekosysteemiin kohdistuvat haittavaikutukset voidaan minimoida, ja pyritään varmistamaan, että vesiviljely- ja kalastustoimissa vältetään merellisen ympäristön huonontuminen.

4.   Yhteisellä kalastuspolitiikalla edistetään tutkimustiedon keruuta.

5.   Yhteisellä kalastuspolitiikalla pyritään erityisesti

| a) | asteittain ja tapauskohtaisesti ottaen huomioon parhaat käytettävissä olevat tieteelliset lausunnot lopettamaan saaliiden poisheittäminen välttämällä ja mahdollisimman pitkälti vähentämällä tahattomia saaliita ja varmistamalla asteittain, että saaliit puretaan aluksesta; |
| --- | --- |

a)

asteittain ja tapauskohtaisesti ottaen huomioon parhaat käytettävissä olevat tieteelliset lausunnot lopettamaan saaliiden poisheittäminen välttämällä ja mahdollisimman pitkälti vähentämällä tahattomia saaliita ja varmistamalla asteittain, että saaliit puretaan aluksesta;

| b) | tarvittaessa käyttämään tahattomat saaliit mahdollisimman hyvin ilman että luodaan markkinat saaliille, jotka ovat alle säilyttämisen vähimmäisviitekoon; |
| --- | --- |

b)

tarvittaessa käyttämään tahattomat saaliit mahdollisimman hyvin ilman että luodaan markkinat saaliille, jotka ovat alle säilyttämisen vähimmäisviitekoon;

| c) | luomaan edellytykset taloudellisesti kannattavalle ja kilpailukykyiselle kalastusalan pyynti- ja jalostusteollisuudelle sekä maalla toteutettavalle kalastukseen liittyvälle toiminnalle; |
| --- | --- |

c)

luomaan edellytykset taloudellisesti kannattavalle ja kilpailukykyiselle kalastusalan pyynti- ja jalostusteollisuudelle sekä maalla toteutettavalle kalastukseen liittyvälle toiminnalle;

| d) | toteuttamaan toimenpiteitä, joilla mukautetaan laivastojen kalastuskapasiteetti kalastusmahdollisuuksien tasoon 2 kohdan mukaisesti, jotta laivastot olisivat taloudellisesti kannattavia ilman että meren elollisia luonnonvaroja hyödynnetään liikaa; |
| --- | --- |

d)

toteuttamaan toimenpiteitä, joilla mukautetaan laivastojen kalastuskapasiteetti kalastusmahdollisuuksien tasoon 2 kohdan mukaisesti, jotta laivastot olisivat taloudellisesti kannattavia ilman että meren elollisia luonnonvaroja hyödynnetään liikaa;

| e) | edistämään unionin kestävän vesiviljelytoiminnan kehittämistä elintarvikkeiden saatavuuden ja elintarviketurvan sekä työllisyyden varmistamiseksi; |
| --- | --- |

e)

edistämään unionin kestävän vesiviljelytoiminnan kehittämistä elintarvikkeiden saatavuuden ja elintarviketurvan sekä työllisyyden varmistamiseksi;

| f) | edistämään kohtuullisen elintason turvaamista kalastustoiminnasta riippuvaisille ottaen huomioon rannikkokalastuksen ja sosioekonomiset näkökohdat; |
| --- | --- |

f)

edistämään kohtuullisen elintason turvaamista kalastustoiminnasta riippuvaisille ottaen huomioon rannikkokalastuksen ja sosioekonomiset näkökohdat;

| g) | edistämään kalastus- ja vesiviljelytuotteiden markkinoiden tehokkuutta ja avoimuutta sekä varmistamaan osaltaan yhdenvertaisten toimintaedellytysten luomista unionissa kaupan pidettäville kalastus- ja vesiviljelytuotteille; |
| --- | --- |

g)

edistämään kalastus- ja vesiviljelytuotteiden markkinoiden tehokkuutta ja avoimuutta sekä varmistamaan osaltaan yhdenvertaisten toimintaedellytysten luomista unionissa kaupan pidettäville kalastus- ja vesiviljelytuotteille;

| h) | ottamaan huomioon sekä kuluttajien että tuottajien edut; |
| --- | --- |

h)

ottamaan huomioon sekä kuluttajien että tuottajien edut;

| i) | edistämään rannikkokalastusta sosio-ekonomiset näkökohdat huomioon ottaen; |
| --- | --- |

i)

edistämään rannikkokalastusta sosio-ekonomiset näkökohdat huomioon ottaen;

| j) | varmistamaan johdonmukaisuus unionin ympäristölainsäädännön kanssa, erityisesti ympäristön hyvän tilan saavuttamista vuoteen 2020 mennessä koskevan, direktiivin 2008/56/EY 1 artiklan 1 kohdassa asetetun tavoitteen kanssa, samoin kuin unionin muiden politiikkojen kanssa. |
| --- | --- |

j)

varmistamaan johdonmukaisuus unionin ympäristölainsäädännön kanssa, erityisesti ympäristön hyvän tilan saavuttamista vuoteen 2020 mennessä koskevan, direktiivin 2008/56/EY 1 artiklan 1 kohdassa asetetun tavoitteen kanssa, samoin kuin unionin muiden politiikkojen kanssa.

3 artikla

Hyvän hallinnon periaatteet

Yhteistä kalastuspolitiikkaa ohjaavat seuraavat hyvän hallinnon periaatteet:

| a) | vastuiden selkeä määrittely sekä unionin tasolla että alueellisella, kansallisella ja paikallisella tasolla; |
| --- | --- |

a)

vastuiden selkeä määrittely sekä unionin tasolla että alueellisella, kansallisella ja paikallisella tasolla;

| b) | alueellisten erityispiirteiden huomioon ottaminen alueellisen lähestymistavan avulla; |
| --- | --- |

b)

alueellisten erityispiirteiden huomioon ottaminen alueellisen lähestymistavan avulla;

| c) | toimenpiteiden vahvistaminen parhaiden käytettävissä olevien tieteellisten lausuntojen mukaisesti; |
| --- | --- |

c)

toimenpiteiden vahvistaminen parhaiden käytettävissä olevien tieteellisten lausuntojen mukaisesti;

| d) | pitkän aikavälin näkökulma; |
| --- | --- |

d)

pitkän aikavälin näkökulma;

| e) | hallinnon kustannustehokkuus; |
| --- | --- |

e)

hallinnon kustannustehokkuus;

| f) | alan toimijoiden, erityisesti neuvoa-antavien toimikuntien, asianmukainen osallistuminen toimenpiteiden kaikkiin vaiheisiin, suunnittelusta täytäntöönpanoon; |
| --- | --- |

f)

alan toimijoiden, erityisesti neuvoa-antavien toimikuntien, asianmukainen osallistuminen toimenpiteiden kaikkiin vaiheisiin, suunnittelusta täytäntöönpanoon;

| g) | lippuvaltion ensisijainen vastuu; |
| --- | --- |

g)

lippuvaltion ensisijainen vastuu;

| h) | johdonmukaisuus unionin muihin politiikkoihin nähden; |
| --- | --- |

h)

johdonmukaisuus unionin muihin politiikkoihin nähden;

| i) | vaikutustenarviointien käyttäminen tarvittaessa; |
| --- | --- |

i)

vaikutustenarviointien käyttäminen tarvittaessa;

| j) | yhteisen kalastuspolitiikan sisäisen ja ulkoisen ulottuvuuden välinen johdonmukaisuus; |
| --- | --- |

j)

yhteisen kalastuspolitiikan sisäisen ja ulkoisen ulottuvuuden välinen johdonmukaisuus;

| k) | henkilötietojen käsittelyn avoimuus voimassa olevien oikeudellisten vaatimusten mukaisesti yksityiselämää, henkilötietojen suojaa ja luottamuksellisuutta koskevia sääntöjä asianmukaisesti kunnioittaen; tietojen saatavuus asianomaisten tieteellisten elinten, muiden tieteellisten ja hallinnollisten elinten sekä muiden määriteltyjen loppukäyttäjien kannalta. |
| --- | --- |

k)

henkilötietojen käsittelyn avoimuus voimassa olevien oikeudellisten vaatimusten mukaisesti yksityiselämää, henkilötietojen suojaa ja luottamuksellisuutta koskevia sääntöjä asianmukaisesti kunnioittaen; tietojen saatavuus asianomaisten tieteellisten elinten, muiden tieteellisten ja hallinnollisten elinten sekä muiden määriteltyjen loppukäyttäjien kannalta.

4 artikla

Määritelmät

1.   Tässä asetuksessa tarkoitetaan:

| 1) | ’unionin vesillä’ jäsenvaltioiden suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan kuuluvia vesialueita, lukuun ottamatta perussopimuksen liitteen II luettelossa mainittujen alueiden lähivesiä, |
| --- | --- |

1)

’unionin vesillä’ jäsenvaltioiden suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan kuuluvia vesialueita, lukuun ottamatta perussopimuksen liitteen II luettelossa mainittujen alueiden lähivesiä,

| 2) | ’meren elollisilla luonnonvaroilla’ käytettävissä ja saavutettavissa olevia merivedessä eläviä lajeja, myös anadromisia ja katadromisia lajeja, sinä aikana, jonka ne elävät meressä, |
| --- | --- |

2)

’meren elollisilla luonnonvaroilla’ käytettävissä ja saavutettavissa olevia merivedessä eläviä lajeja, myös anadromisia ja katadromisia lajeja, sinä aikana, jonka ne elävät meressä,

| 3) | ’makean veden elollisilla luonnonvaroilla’ käytettävissä ja saavutettavissa olevia makeassa vedessä eläviä lajeja, |
| --- | --- |

3)

’makean veden elollisilla luonnonvaroilla’ käytettävissä ja saavutettavissa olevia makeassa vedessä eläviä lajeja,

| 4) | ’kalastusaluksella’ aluksia, jotka on varustettu meren elollisten luonnonvarojen kaupallista hyödyntämistä varten tai tonnikalarysällä, |
| --- | --- |

4)

’kalastusaluksella’ aluksia, jotka on varustettu meren elollisten luonnonvarojen kaupallista hyödyntämistä varten tai tonnikalarysällä,

| 5) | ’unionin kalastusaluksella’ jonkin jäsenvaltion lipun alla purjehtivaa ja unionissa rekisteröityä kalastusalusta, |
| --- | --- |

5)

’unionin kalastusaluksella’ jonkin jäsenvaltion lipun alla purjehtivaa ja unionissa rekisteröityä kalastusalusta,

| 6) | ’kalastusaluksen lisäämisellä’ kalastusaluksen rekisteröimistä jäsenvaltion kalastusalusrekisteriin, |
| --- | --- |

6)

’kalastusaluksen lisäämisellä’ kalastusaluksen rekisteröimistä jäsenvaltion kalastusalusrekisteriin,

| 7) | ’kestävällä enimmäistuotolla’ suurinta teoreettista tasapainon säilyttävää tuottoa, joka kannasta keskimäärin voidaan pyytää jatkuvasti nykyisissä keskimääräisissä ympäristöolosuhteissa vaikuttamatta merkittävästi lisääntymisprosessiin, |
| --- | --- |

7)

’kestävällä enimmäistuotolla’ suurinta teoreettista tasapainon säilyttävää tuottoa, joka kannasta keskimäärin voidaan pyytää jatkuvasti nykyisissä keskimääräisissä ympäristöolosuhteissa vaikuttamatta merkittävästi lisääntymisprosessiin,

| 8) | ’kalastuksenhoidon ennalta varautuvalla lähestymistavalla’ kalakantoja koskevan YK:n sopimuksen 6 artiklassa tarkoitettua toimintamallia, jossa riittävien tieteellisten tietojen puuttumisen perusteella ei voitaisi lykätä tai jättää toteuttamatta hoitotoimenpiteitä kohdelajien, niiden ohessa saaliiksi saatavien tai niistä riippuvaisten lajien sekä muiden kuin kohdelajien ja niiden ympäristön suojelemiseksi, |
| --- | --- |

8)

’kalastuksenhoidon ennalta varautuvalla lähestymistavalla’ kalakantoja koskevan YK:n sopimuksen 6 artiklassa tarkoitettua toimintamallia, jossa riittävien tieteellisten tietojen puuttumisen perusteella ei voitaisi lykätä tai jättää toteuttamatta hoitotoimenpiteitä kohdelajien, niiden ohessa saaliiksi saatavien tai niistä riippuvaisten lajien sekä muiden kuin kohdelajien ja niiden ympäristön suojelemiseksi,

| 9) | ’kalastuksenhoidon ekosysteemilähtöisellä lähestymistavalla’ yhtenäistä, ekologisesti mielekkäissä rajoissa noudatettavaa kalastuksenhoidon toimintamallia, jossa pyritään hallinnoimaan luonnonvarojen käyttöä kalastuksen ja muun ihmisen toiminnan huomioon ottaen ja samalla säilyttämään sekä biologinen monimuotoisuus että biologiset prosessit, jotka ovat tarpeen kyseessä olevien ekosysteemien kokoonpanon, rakenteen ja toiminnan takaamiseksi, ottamalla huomioon ekosysteemin elollisia, elottomia ja inhimillisiä osatekijöitä koskeva tieto ja niihin liittyvät epävarmuustekijät, |
| --- | --- |

9)

’kalastuksenhoidon ekosysteemilähtöisellä lähestymistavalla’ yhtenäistä, ekologisesti mielekkäissä rajoissa noudatettavaa kalastuksenhoidon toimintamallia, jossa pyritään hallinnoimaan luonnonvarojen käyttöä kalastuksen ja muun ihmisen toiminnan huomioon ottaen ja samalla säilyttämään sekä biologinen monimuotoisuus että biologiset prosessit, jotka ovat tarpeen kyseessä olevien ekosysteemien kokoonpanon, rakenteen ja toiminnan takaamiseksi, ottamalla huomioon ekosysteemin elollisia, elottomia ja inhimillisiä osatekijöitä koskeva tieto ja niihin liittyvät epävarmuustekijät,

| 10) | ’poisheitetyillä saaliilla’ saaliita, jotka päästetään takaisin mereen, |
| --- | --- |

10)

’poisheitetyillä saaliilla’ saaliita, jotka päästetään takaisin mereen,

| 11) | ’vähävaikutteisella kalastuksella’ sellaisten valikoivien pyyntimenetelmien käyttöä, joilla on vain vähän haitallisia vaikutuksia meren ekosysteemeihin tai joiden mahdollisena tuloksena ovat alhaiset polttoainepäästöt, tai molemmat, |
| --- | --- |

11)

’vähävaikutteisella kalastuksella’ sellaisten valikoivien pyyntimenetelmien käyttöä, joilla on vain vähän haitallisia vaikutuksia meren ekosysteemeihin tai joiden mahdollisena tuloksena ovat alhaiset polttoainepäästöt, tai molemmat,

| 12) | ’valikoivalla pyynnillä’ kalastamista sellaisella menetelmällä tai pyydyksellä, että pyyntiteho kohdistuu kalastuksen aikana vain tietynkokoisiin yksilöihin ja tiettyihin lajeihin niin, että muiden kuin kohdeyksilöiden pyynti voidaan välttää tai ne voidaan vapauttaa vahingoittumattomina, |
| --- | --- |

12)

’valikoivalla pyynnillä’ kalastamista sellaisella menetelmällä tai pyydyksellä, että pyyntiteho kohdistuu kalastuksen aikana vain tietynkokoisiin yksilöihin ja tiettyihin lajeihin niin, että muiden kuin kohdeyksilöiden pyynti voidaan välttää tai ne voidaan vapauttaa vahingoittumattomina,

| 13) | ’kalastuskuolevuudella’ kalastustoimien vaikutuksesta tiettynä ajanjaksona biomassan tai yksilöiden kannasta poistunutta osuutta, |
| --- | --- |

13)

’kalastuskuolevuudella’ kalastustoimien vaikutuksesta tiettynä ajanjaksona biomassan tai yksilöiden kannasta poistunutta osuutta,

| 14) | ’kannalla’ tietyllä kalastuksenhoitoalueella esiintyvää meren elollista luonnonvaraa, |
| --- | --- |

14)

’kannalla’ tietyllä kalastuksenhoitoalueella esiintyvää meren elollista luonnonvaraa,

| 15) | ’saalisrajoituksella’ tapauksen mukaan joko jonkin kalakannan tai kalakantaryhmän saaliiden määrällistä rajoitusta tiettynä ajanjaksona, jos kyseinen kalakanta tai kalakantaryhmä on purkamisvelvoitteen alainen, tai jonkin kalakannan tai kalakantaryhmän, johon ei sovelleta purkamisvelvoitetta, purettujen saaliiden määrällistä rajoitusta tiettynä ajanjaksona, |
| --- | --- |

15)

’saalisrajoituksella’ tapauksen mukaan joko jonkin kalakannan tai kalakantaryhmän saaliiden määrällistä rajoitusta tiettynä ajanjaksona, jos kyseinen kalakanta tai kalakantaryhmä on purkamisvelvoitteen alainen, tai jonkin kalakannan tai kalakantaryhmän, johon ei sovelleta purkamisvelvoitetta, purettujen saaliiden määrällistä rajoitusta tiettynä ajanjaksona,

| 16) | ’säilyttämisen viitearvoilla’ kalakantoja koskevien parametrien (kuten biomassa tai kalastuskuolevuus) arvoja, joita käytetään kalastuksenhoidossa esimerkiksi suhteessa hyväksyttävään biologiseen riskitasoon tai toivottuun tuotostasoon, |
| --- | --- |

16)

’säilyttämisen viitearvoilla’ kalakantoja koskevien parametrien (kuten biomassa tai kalastuskuolevuus) arvoja, joita käytetään kalastuksenhoidossa esimerkiksi suhteessa hyväksyttävään biologiseen riskitasoon tai toivottuun tuotostasoon,

| 17) | ’säilyttämisen vähimmäisviitekoolla’ merivedessä elävän lajin kokoa, joka sukukypsyys huomioon ottaen on vahvistettu unionin lainsäädännössä ja jota pienempään kokoon sovelletaan rajoituksia tai kannustimia, joiden tavoitteena on kalastustoiminnalla tapahtuvan pyynnin välttäminen; tämä koko korvaa asianmukaisissa tapauksissa aluksesta purkamisen vähimmäiskoon, |
| --- | --- |

17)

’säilyttämisen vähimmäisviitekoolla’ merivedessä elävän lajin kokoa, joka sukukypsyys huomioon ottaen on vahvistettu unionin lainsäädännössä ja jota pienempään kokoon sovelletaan rajoituksia tai kannustimia, joiden tavoitteena on kalastustoiminnalla tapahtuvan pyynnin välttäminen; tämä koko korvaa asianmukaisissa tapauksissa aluksesta purkamisen vähimmäiskoon,

| 18) | ’turvallisten biologisten rajojen sisällä olevalla kannalla’ kantaa, jonka osalta on erittäin todennäköistä, että kannalle arvioitu kutevan kannan biomassa edellisen vuoden lopussa on korkeampi kuin biomassan viiteraja-arvo (Blim) ja sen edelliselle vuodelle arvioitu kalastuskuolevuus on pienempi kuin kalastuskuolevuuden viiteraja-arvo (Flim), |
| --- | --- |

18)

’turvallisten biologisten rajojen sisällä olevalla kannalla’ kantaa, jonka osalta on erittäin todennäköistä, että kannalle arvioitu kutevan kannan biomassa edellisen vuoden lopussa on korkeampi kuin biomassan viiteraja-arvo (Blim) ja sen edelliselle vuodelle arvioitu kalastuskuolevuus on pienempi kuin kalastuskuolevuuden viiteraja-arvo (Flim),

| 19) | ’suojatoimenpiteellä’ varotoimenpidettä, jonka tavoitteena on välttää jonkin ei-toivotun asian tapahtuminen, |
| --- | --- |

19)

’suojatoimenpiteellä’ varotoimenpidettä, jonka tavoitteena on välttää jonkin ei-toivotun asian tapahtuminen,

| 20) | ’teknisellä toimenpiteellä’ toimenpidettä, jolla säädellään saaliiden lajikoostumusta ja kokojakaumaa sekä kalastustoiminnan vuoksi ekosysteemien eri osiin kohdistuvia vaikutuksia määräämällä pyydysten käytön ja rakenteen osalta ehtoja ja rajoittamalla pääsyä kalastusalueille, |
| --- | --- |

20)

’teknisellä toimenpiteellä’ toimenpidettä, jolla säädellään saaliiden lajikoostumusta ja kokojakaumaa sekä kalastustoiminnan vuoksi ekosysteemien eri osiin kohdistuvia vaikutuksia määräämällä pyydysten käytön ja rakenteen osalta ehtoja ja rajoittamalla pääsyä kalastusalueille,

| 21) | ’pyyntiponnistuksella’ kalastusaluksen kapasiteetin ja kalastustoiminnan tuloa; kun on kyse kalastusalusten ryhmästä, tarkoitetaan ryhmän kaikkien alusten pyyntiponnistusten summaa, |
| --- | --- |

21)

’pyyntiponnistuksella’ kalastusaluksen kapasiteetin ja kalastustoiminnan tuloa; kun on kyse kalastusalusten ryhmästä, tarkoitetaan ryhmän kaikkien alusten pyyntiponnistusten summaa,

| 22) | ’jäsenvaltiolla, jolla on välitön kalastuksenhoitoetu’ jäsenvaltiota, jolla on joko kalastusmahdollisuuksiin tai asianomaisen jäsenvaltion yksinomaisella talousvyöhykkeellä tapahtuvaan kalastukseen tai Välimerellä perinteiseen avomerikalastukseen liittyvää etua, |
| --- | --- |

22)

’jäsenvaltiolla, jolla on välitön kalastuksenhoitoetu’ jäsenvaltiota, jolla on joko kalastusmahdollisuuksiin tai asianomaisen jäsenvaltion yksinomaisella talousvyöhykkeellä tapahtuvaan kalastukseen tai Välimerellä perinteiseen avomerikalastukseen liittyvää etua,

| 23) | ’siirrettävillä kalastusoikeuksilla’ peruutettavissa olevia, jäsenvaltiolle myönnettyjen tai jäsenvaltion neuvoston asetuksen (EY) N:o 1967/2006 (18) 19 artiklan mukaisesti hyväksymissä kalastuksenhoitosuunnitelmissa vahvistettujen kalastusmahdollisuuksien tiettyä osaa koskevia käyttöoikeuksia, jotka niiden haltija saa siirtää, |
| --- | --- |

23)

’siirrettävillä kalastusoikeuksilla’ peruutettavissa olevia, jäsenvaltiolle myönnettyjen tai jäsenvaltion neuvoston asetuksen (EY) N:o 1967/2006 (18) 19 artiklan mukaisesti hyväksymissä kalastuksenhoitosuunnitelmissa vahvistettujen kalastusmahdollisuuksien tiettyä osaa koskevia käyttöoikeuksia, jotka niiden haltija saa siirtää,

| 24) | ’kalastuskapasiteetilla’ neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2930/86 (19) 4 ja 5 artiklan mukaista aluksen vetoisuutta bruttotonneina (bt) ja tehoa kilowatteina (kW), |
| --- | --- |

24)

’kalastuskapasiteetilla’ neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2930/86 (19) 4 ja 5 artiklan mukaista aluksen vetoisuutta bruttotonneina (bt) ja tehoa kilowatteina (kW),

| 25) | ’vesiviljelyllä’ vesieliöiden kasvatusta tai viljelyä, jossa käytetyllä tekniikalla on tarkoitus lisätä kyseisten eliöiden tuotantoa ympäristön luonnollista kapasiteettia suuremmaksi ja jossa eliöt pysyvät koko kasvatus- tai viljelyvaiheen ja myös nostovaiheen ajan luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön omaisuutena, |
| --- | --- |

25)

’vesiviljelyllä’ vesieliöiden kasvatusta tai viljelyä, jossa käytetyllä tekniikalla on tarkoitus lisätä kyseisten eliöiden tuotantoa ympäristön luonnollista kapasiteettia suuremmaksi ja jossa eliöt pysyvät koko kasvatus- tai viljelyvaiheen ja myös nostovaiheen ajan luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön omaisuutena,

| 26) | ’kalastuslisenssillä’ neuvoston asetuksen (EY) N:o 1224/2009 (20) 4 artiklan 9 alakohdassa määriteltyä lisenssiä, |
| --- | --- |

26)

’kalastuslisenssillä’ neuvoston asetuksen (EY) N:o 1224/2009 (20) 4 artiklan 9 alakohdassa määriteltyä lisenssiä,

| 27) | ’kalastusluvalla’ asetuksen (EY) N:o 1224/2009 4 artiklan 10 alakohdassa määriteltyä lupaa, |
| --- | --- |

27)

’kalastusluvalla’ asetuksen (EY) N:o 1224/2009 4 artiklan 10 alakohdassa määriteltyä lupaa,

| 28) | ’kalastustoiminnalla’ kalojen etsimistä, pyydysten laskemista, asettamista, vetämistä ja nostamista, saaliin ottamista alukselle, kalojen ja kalastustuotteiden jälleenlaivausta, aluksella pitämistä, aluksella jalostamista, siirtämistä, altaaseen panemista, lihotusta sekä purkamista, |
| --- | --- |

28)

’kalastustoiminnalla’ kalojen etsimistä, pyydysten laskemista, asettamista, vetämistä ja nostamista, saaliin ottamista alukselle, kalojen ja kalastustuotteiden jälleenlaivausta, aluksella pitämistä, aluksella jalostamista, siirtämistä, altaaseen panemista, lihotusta sekä purkamista,

| 29) | ’kalastustuotteilla’ mistä tahansa kalastustoiminnasta peräisin olevia vesieliöitä tai niistä johdettuja tuotteita, |
| --- | --- |

29)

’kalastustuotteilla’ mistä tahansa kalastustoiminnasta peräisin olevia vesieliöitä tai niistä johdettuja tuotteita,

| 30) | ’toimijalla’ tarkoitetaan luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä, joka hoitaa tai pitää hallinnassaan mitä tahansa yritystä, joka toteuttaa mitä tahansa toimia, jotka liittyvät mihin tahansa kalastus- ja vesiviljelytuotteiden tuotannon, jalostuksen, kaupan pitämisen, jakelun ja vähittäiskaupan vaiheisiin; |
| --- | --- |

30)

’toimijalla’ tarkoitetaan luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä, joka hoitaa tai pitää hallinnassaan mitä tahansa yritystä, joka toteuttaa mitä tahansa toimia, jotka liittyvät mihin tahansa kalastus- ja vesiviljelytuotteiden tuotannon, jalostuksen, kaupan pitämisen, jakelun ja vähittäiskaupan vaiheisiin;

| 31) | ’vakavalla rikkomuksella’ asiaan kuuluvassa unionin oikeudessa, neuvoston asetuksen (EY) N:o 1005/2008 (21) 42 artiklan 1 kohta ja asetuksen (EY) N:o 1224/2009 90 artiklan 1 kohta mukaan luettuina, säädettyä sellaiseksi määriteltyä rikkomusta, |
| --- | --- |

31)

’vakavalla rikkomuksella’ asiaan kuuluvassa unionin oikeudessa, neuvoston asetuksen (EY) N:o 1005/2008 (21) 42 artiklan 1 kohta ja asetuksen (EY) N:o 1224/2009 90 artiklan 1 kohta mukaan luettuina, säädettyä sellaiseksi määriteltyä rikkomusta,

| 32) | ’tutkimustiedon loppukäyttäjällä’ tahoa, jolla on tutkimuksen tai hallinnon näkökulmasta mielenkiintoa kalastusalan tietojen tieteellistä analysointia kohtaan, |
| --- | --- |

32)

’tutkimustiedon loppukäyttäjällä’ tahoa, jolla on tutkimuksen tai hallinnon näkökulmasta mielenkiintoa kalastusalan tietojen tieteellistä analysointia kohtaan,

| 33) | ’sallitun saaliin ylimäärällä’ sallitun saaliin osaa, jota rannikkovaltio ei pyydä ja jonka tuloksena yksittäisten kalakantojen hyödyntämisaste jää alle sellaisen tason, että kannat voivat uusiutua ja pyydettyjen lajien kannat pysyä toivotuilla tasoilla, jotka perustuvat parhaisiin käytettävissä oleviin tieteellisiin lausuntoihin, |
| --- | --- |

33)

’sallitun saaliin ylimäärällä’ sallitun saaliin osaa, jota rannikkovaltio ei pyydä ja jonka tuloksena yksittäisten kalakantojen hyödyntämisaste jää alle sellaisen tason, että kannat voivat uusiutua ja pyydettyjen lajien kannat pysyä toivotuilla tasoilla, jotka perustuvat parhaisiin käytettävissä oleviin tieteellisiin lausuntoihin,

| 34) | ’vesiviljelytuotteilla’ mistä tahansa vesiviljelytoiminnasta peräisin olevia vesieliöitä niiden elinkaaren kaikissa vaiheissa tai niistä johdettuja tuotteita, |
| --- | --- |

34)

’vesiviljelytuotteilla’ mistä tahansa vesiviljelytoiminnasta peräisin olevia vesieliöitä niiden elinkaaren kaikissa vaiheissa tai niistä johdettuja tuotteita,

| 35) | ’kutukannan biomassalla’ arviota tietyn, määrättynä aikana lisääntyvän kalakannan kalojen massasta, mukaan luettuina sekä naaras- että koirasyksilöt ja eläviä poikasia synnyttävät kalat, |
| --- | --- |

35)

’kutukannan biomassalla’ arviota tietyn, määrättynä aikana lisääntyvän kalakannan kalojen massasta, mukaan luettuina sekä naaras- että koirasyksilöt ja eläviä poikasia synnyttävät kalat,

| 36) | ’sekakalastuksella’ kalastusta, jossa on useampia lajeja, jossa eri lajit todennäköisesti jäävät saaliiksi saman kalastustoimen aikana, |
| --- | --- |

36)

’sekakalastuksella’ kalastusta, jossa on useampia lajeja, jossa eri lajit todennäköisesti jäävät saaliiksi saman kalastustoimen aikana,

| 37) | ’kestävää kalastusta koskevalla kumppanuussopimuksella’ kolmannen valtion kanssa tehtyä kansainvälistä sopimusta, jonka tarkoituksena on saada pääsy vesialueille ja oikeus hyödyntää luonnonvaroja unionin myöntämää taloudellista korvausta vastaan, jotta voidaan hyödyntää kestävällä tavalla meren elollisten luonnonvarojen ylimäärää unionin myöntämää taloudellista korvausta vastaan, johon voi kuulua alakohtainen tuki. |
| --- | --- |

37)

’kestävää kalastusta koskevalla kumppanuussopimuksella’ kolmannen valtion kanssa tehtyä kansainvälistä sopimusta, jonka tarkoituksena on saada pääsy vesialueille ja oikeus hyödyntää luonnonvaroja unionin myöntämää taloudellista korvausta vastaan, jotta voidaan hyödyntää kestävällä tavalla meren elollisten luonnonvarojen ylimäärää unionin myöntämää taloudellista korvausta vastaan, johon voi kuulua alakohtainen tuki.

2.   Tässä asetuksessa sovelletaan seuraavia maantieteellisten alueiden maantieteellisiä määritelmiä:

| a) | ’Pohjanmerellä’ tarkoitetaan ICES-alueita (22) III a ja IV; |
| --- | --- |

a)

’Pohjanmerellä’ tarkoitetaan ICES-alueita (22) III a ja IV;

| b) | ’Itämerellä’ tarkoitetaan ICES-alueita III b, III c ja III d; |
| --- | --- |

b)

’Itämerellä’ tarkoitetaan ICES-alueita III b, III c ja III d;

| c) | ’Luoteisilla vesillä’ tarkoitetaan ICES-alueita V (ei kuitenkaan V a, ja V b:stä ainoastaan unionin vedet), VI ja VII; |
| --- | --- |

c)

’Luoteisilla vesillä’ tarkoitetaan ICES-alueita V (ei kuitenkaan V a, ja V b:stä ainoastaan unionin vedet), VI ja VII;

| d) | ’Lounaisilla vesillä’ tarkoitetaan ICES-alueita VIII, IX ja X (Azoreita ympäröivät vesialueet) ja CECAF-alueita (23) 34.1.1, 34.1.2 ja 34.2.0 (Madeiraa ja Kanariansaaria ympäröivät vesialueet); |
| --- | --- |

d)

’Lounaisilla vesillä’ tarkoitetaan ICES-alueita VIII, IX ja X (Azoreita ympäröivät vesialueet) ja CECAF-alueita (23) 34.1.1, 34.1.2 ja 34.2.0 (Madeiraa ja Kanariansaaria ympäröivät vesialueet);

| e) | ’Välimerellä’ tarkoitetaan 5°36′ läntisestä pituuspiiristä itään olevia Välimeren merivesiä; |
| --- | --- |

e)

’Välimerellä’ tarkoitetaan 5°36′ läntisestä pituuspiiristä itään olevia Välimeren merivesiä;

| f) | ’Mustallamerellä’ tarkoitetaan Välimeren yleisen kalastuskomission päätöslauselman nro GFCM/33/2009/2 mukaista GFCM:n maantieteellistä osa-aluetta. |
| --- | --- |

f)

’Mustallamerellä’ tarkoitetaan Välimeren yleisen kalastuskomission päätöslauselman nro GFCM/33/2009/2 mukaista GFCM:n maantieteellistä osa-aluetta.

II   OSA

PÄÄSY VESIALUEILLE

5 artikla

Vesialueille pääsyä koskevat yleiset säännöt

1.   Unionin kalastusaluksilla on kaikkia unionin vesiä koskeva yhtäläinen pääsy ja luonnonvarojen hyödyntämisoikeus lukuun ottamatta 2 ja 3 kohdassa tarkoitettuja vesiä, jollei III osan mukaisesti hyväksytyistä toimenpiteistä muuta johdu.

2.   Jäsenvaltioilla on niiden suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan kuuluvilla merialueilla enintään 12 meripeninkulman sisällä niiden perusviivoista lukien joulukuun 31 päivään 2022 saakka oikeus rajoittaa kalastus niihin kalastusaluksiin, jotka perinteisesti kalastavat tällä vyöhykkeellä läheisen rannikon satamista käsin, sanotun kuitenkaan rajoittamatta muiden jäsenvaltioiden lipun alla purjehtivia unionin kalastusaluksia koskevia järjestelyjä, jotka perustuvat jäsenvaltioiden välisiin olemassa oleviin naapuruussuhteisiin, ja liitteeseen I sisältyviä järjestelyjä, joissa vahvistetaan kullekin jäsenvaltiolle sellaiset muiden jäsenvaltioiden rannikkoalueen maantieteelliset vyöhykkeet, joilla kalastusta harjoitetaan, sekä kalastuksen kohteena olevat lajit. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle tämän kohdan nojalla asetetuista rajoituksista.

3.   Perussopimuksen 349 artiklan ensimmäisessä kohdassa tarkoitettujen unionin syrjäisimpien alueiden vesillä 100 meripeninkulman sisällä niiden perusviivoista lukien asianomaiset jäsenvaltiot voivat rajoittaa kalastuksen joulukuun 31 päivään 2022 saakka kyseisten alueiden satamissa rekisteröityihin aluksiin. Näitä rajoituksia ei sovelleta kyseisillä vesialueilla perinteisesti kalastaviin unionin kalastusaluksiin niin kauan kuin alukset eivät ylitä perinteisesti käytetyn pyyntiponnistuksen tasoa. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle tämän kohdan nojalla asetetuista rajoituksista.

4.   Edellä 2 ja 3 kohdassa kuvattujen järjestelyjen jälkeen sovellettavia toimenpiteitä koskevat säännökset on annettava viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2022.

III   OSA

TOIMENPITEET MEREN ELOLLISTEN LUONNONVAROJEN SÄILYTTÄMISEKSI JA KESTÄVÄKSI HYÖDYNTÄMISEKSI

I   OSASTO

Säilyttämistoimenpiteet

6 artikla

Yleiset säännökset

1.   Edellä 2 artiklassa esitettyjen meren elollisten luonnonvarojen säilyttämistä ja kestävää hyödyntämistä koskevien yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteiden saavuttamiseksi unioni hyväksyy 7 artiklassa esitetyt säilyttämistoimenpiteet.

2.   Tätä asetusta soveltaessaan komissio kuulee asiaankuuluvia neuvoa-antavia elimiä ja asiaankuuluvia tieteellisiä elimiä. Säilyttämistoimenpiteet hyväksytään ottaen huomioon käytettävissä olevat tieteelliset, tekniset ja taloudelliset lausunnot, mukaan lukien tarvittaessa tieteellis-teknis-taloudellisen kalastuskomitean (STECF) ja muiden neuvoa-antavien elinten laatimat kertomukset, neuvoa-antavien toimikuntien antamat lausunnot sekä jäsenvaltioiden 18 artiklan nojalla antamat yhteiset suositukset.

3.   Jäsenvaltiot voivat toimia yhteistyössä keskenään toimenpiteiden hyväksymiseksi 11, 15 ja 18 artiklan nojalla.

4.   Jäsenvaltioiden on koordinoitava toimensa keskenään ennen kansallisten toimenpiteiden hyväksymistä 20 artiklan 2 kohdan nojalla.

5.   Erityisissä tapauksissa, erityisesti Välimeren alueen osalta, jäsenvaltioille voidaan siirtää valta antaa oikeudellisesti sitovia säädöksiä yhteisen kalastuspolitiikan alalla, mukaan lukien säilyttämistoimenpiteet. Tarvittaessa sovelletaan 18 artiklaa.

7 artikla

Säilyttämistoimenpiteiden lajit

1.   Meren elollisten luonnonvarojen säilyttämistä ja kestävää hyödyntämistä koskeviin toimenpiteisiin voi muun muassa kuulua seuraavaa:

| a) | 9–10 artiklan mukaiset monivuotiset suunnitelmat; |
| --- | --- |

a)

9–10 artiklan mukaiset monivuotiset suunnitelmat;

| b) | kantojen säilyttämistä ja kestävää hyödyntämistä koskevat tavoitteet ja niihin liittyvät toimenpiteet meriympäristöön kohdistuvien kalastusvaikutusten minimoimiseksi; |
| --- | --- |

b)

kantojen säilyttämistä ja kestävää hyödyntämistä koskevat tavoitteet ja niihin liittyvät toimenpiteet meriympäristöön kohdistuvien kalastusvaikutusten minimoimiseksi;

| c) | toimenpiteet, joilla mukautetaan kalastusalusten kalastuskapasiteetti käytettävissä oleviin kalastusmahdollisuuksiin; |
| --- | --- |

c)

toimenpiteet, joilla mukautetaan kalastusalusten kalastuskapasiteetti käytettävissä oleviin kalastusmahdollisuuksiin;

| d) | kannustimet, mukaan lukien luonteeltaan taloudelliset, kuten kalastusmahdollisuudet, sellaisten kalastusmenetelmien edistämiseksi, joilla edistetään valikoivampia pyyntimenetelmiä, tahattomien saaliiden välttämistä ja mahdollisuuksien mukaan vähentämistä sekä meriekosysteemin ja kalavarojen kannalta vähävaikutteista kalastusta; |
| --- | --- |

d)

kannustimet, mukaan lukien luonteeltaan taloudelliset, kuten kalastusmahdollisuudet, sellaisten kalastusmenetelmien edistämiseksi, joilla edistetään valikoivampia pyyntimenetelmiä, tahattomien saaliiden välttämistä ja mahdollisuuksien mukaan vähentämistä sekä meriekosysteemin ja kalavarojen kannalta vähävaikutteista kalastusta;

| e) | kalastusmahdollisuuksien vahvistamiseen ja jakamiseen liittyvät toimenpiteet; |
| --- | --- |

e)

kalastusmahdollisuuksien vahvistamiseen ja jakamiseen liittyvät toimenpiteet;

| f) | toimenpiteet 15 artiklan tavoitteiden saavuttamiseksi; |
| --- | --- |

f)

toimenpiteet 15 artiklan tavoitteiden saavuttamiseksi;

| g) | säilyttämisen vähimmäisviitekoot; |
| --- | --- |

g)

säilyttämisen vähimmäisviitekoot;

| h) | vaihtoehtoisia kalastuksenhoitomenetelmiä ja sellaisia pyydyksiä koskevat pilottihankkeet, joilla parannetaan valikoivuutta tai minimoidaan kalastustoiminnan kielteiset vaikutukset meriympäristöön; |
| --- | --- |

h)

vaihtoehtoisia kalastuksenhoitomenetelmiä ja sellaisia pyydyksiä koskevat pilottihankkeet, joilla parannetaan valikoivuutta tai minimoidaan kalastustoiminnan kielteiset vaikutukset meriympäristöön;

| i) | tarvittavat toimenpiteet unionin ympäristölainsäädännöstä johtuvien 11 artiklan mukaisesti hyväksyttyjen velvoitteiden noudattamiseksi; |
| --- | --- |

i)

tarvittavat toimenpiteet unionin ympäristölainsäädännöstä johtuvien 11 artiklan mukaisesti hyväksyttyjen velvoitteiden noudattamiseksi;

| j) | jäljempänä 2 kohdassa tarkoitettujen teknisten toimenpiteiden toteuttaminen. |
| --- | --- |

j)

jäljempänä 2 kohdassa tarkoitettujen teknisten toimenpiteiden toteuttaminen.

2.   Tekniset toimenpiteet voivat sisältää muun muassa seuraavat:

| a) | pyydysten ominaisuudet ja niiden käyttöä koskevat säännöt; |
| --- | --- |

a)

pyydysten ominaisuudet ja niiden käyttöä koskevat säännöt;

| b) | pyydysten rakentamista koskevat eritelmät, mukaan luettuna






  i) | muutokset tai lisälaitteet valikoivuuden parantamiseksi tai ekosysteemiin kohdistuvien kielteisten vaikutusten minimoimiseksi, |
| --- | --- | --- |

b)

pyydysten rakentamista koskevat eritelmät, mukaan luettuna

i)

muutokset tai lisälaitteet valikoivuuden parantamiseksi tai ekosysteemiin kohdistuvien kielteisten vaikutusten minimoimiseksi,

| ii) | muutokset tai lisälaitteet uhanalaisten, uhattujen ja suojeltujen lajien ja muiden tahattomien saaliiden tahattoman pyynnin vähentämiseksi; |
| --- | --- |

ii)

muutokset tai lisälaitteet uhanalaisten, uhattujen ja suojeltujen lajien ja muiden tahattomien saaliiden tahattoman pyynnin vähentämiseksi;

| c) | tiettyjen pyydysten käytön ja kalastustoiminnan rajoittaminen tai kieltäminen tietyillä alueilla tai tiettyinä aikoina; |
| --- | --- |

c)

tiettyjen pyydysten käytön ja kalastustoiminnan rajoittaminen tai kieltäminen tietyillä alueilla tai tiettyinä aikoina;

| d) | kalastusaluksille asetetut vaatimukset lopettaa toiminta määritellyllä alueella määritellyksi vähimmäisajaksi uhanalaisten lajien, kutevien kalojen, säilyttämisen vähimmäisviitekokoa pienempien kalojen ja muiden haavoittuvien meren elollisten luonnonvarojen tilapäisten yhteenkertymien suojelemiseksi; |
| --- | --- |

d)

kalastusaluksille asetetut vaatimukset lopettaa toiminta määritellyllä alueella määritellyksi vähimmäisajaksi uhanalaisten lajien, kutevien kalojen, säilyttämisen vähimmäisviitekokoa pienempien kalojen ja muiden haavoittuvien meren elollisten luonnonvarojen tilapäisten yhteenkertymien suojelemiseksi;

| e) | erityiset toimenpiteet kalastustoiminnasta meren biologiseen monimuotoisuuteen ja meriekosysteemeihin kohdistuvien kielteisten vaikutusten minimoimiseksi, mukaan lukien toimenpiteet tahattomien saaliiden välttämiseksi ja vähentämiseksi niin pitkälle kuin mahdollista. |
| --- | --- |

e)

erityiset toimenpiteet kalastustoiminnasta meren biologiseen monimuotoisuuteen ja meriekosysteemeihin kohdistuvien kielteisten vaikutusten minimoimiseksi, mukaan lukien toimenpiteet tahattomien saaliiden välttämiseksi ja vähentämiseksi niin pitkälle kuin mahdollista.

8 artikla

Kalakantojen elvyttämisalueiden perustaminen

1.   Ottaen asianmukaisesti huomioon nykyiset suojelualueet unioni pyrkii perustamaan suojelualueita niiden biologisen herkkyyden pohjalta, mukaan lukien alueet, joilla on selvää näyttöä säilyttämisen vähimmäisviitekokoa pienempien kalojen ja kutupaikkojen voimakkaasta keskittymisestä. Tällaisilla alueilla kalastustoimintaa voidaan rajoittaa tai se voidaan kieltää elollisten vesiluonnonvarojen ja meriekosysteemien säilyttämisen edistämiseksi. Unioni suojelee jatkossakin tehostetusti olemassa olevia biologisesti herkkiä alueita.

2.   Näitä tarkoituksia varten jäsenvaltioiden on mahdollisuuksien mukaan nimettävä sopivia alueita, jotka voivat muodostaa osan yhtenäisestä verkostosta, ja niiden on valmisteltava tarvittaessa 18 artiklan 7 kohdan mukaisesti yhteisiä suosituksia, joiden pohjalta komissio esittää ehdotuksen perussopimusta noudattaen.

3.   Komissiolle voidaan monivuotisessa suunnitelmassa siirtää oikeus perustaa tällaisia biologisesti herkkiä suojelualueita. Tällöin sovelletaan 18 artiklan 1 – 6 kohtaa. Komissio raportoi suojelualueista säännöllisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

II   OSASTO

Erityiset toimenpiteet

9 artikla

Monivuotisten suunnitelmien periaatteet ja tavoitteet

1.   Monivuotiset suunnitelmat hyväksytään ensisijaisesti tieteellisten, teknisten ja taloudellisten lausuntojen pohjalta, ja niihin on sisällyttävä säilyttämistoimia kalakantojen palauttamiseksi sellaisia tasoja suuremmiksi, joilla voidaan varmistaa kestävä enimmäistuotto 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti, ja kantojen pitämiseksi tällaisilla tasoilla.

2.   Jos 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun kestävän enimmäistuoton saavuttamista koskevia tavoitteita ei ole mahdollista määritellä riittämättömien tietojen vuoksi, monivuotisissa suunnitelmissa on esitettävä ennalta varautuvaan lähestymistapaan perustuvia toimenpiteitä, joilla voidaan varmistaa vähintään asianomaisten kantojen vastaava säilyttämisaste.

3.   Monivuotiset suunnitelmat koskevat joko

| a) | yhtä ainoaa lajia; tai |
| --- | --- |

a)

yhtä ainoaa lajia; tai

| b) | sekakalastuksessa tai kun kantojen vaihtelut ovat yhteydessä toisiinsa, useita kantoja asianomaisella maantieteellisellä alueella hyödyntävää kalastusta, ottaen huomioon tietämys kalakantojen, kalastuksen ja meren ekosysteemien välisestä vuorovaikutuksesta. |
| --- | --- |

b)

sekakalastuksessa tai kun kantojen vaihtelut ovat yhteydessä toisiinsa, useita kantoja asianomaisella maantieteellisellä alueella hyödyntävää kalastusta, ottaen huomioon tietämys kalakantojen, kalastuksen ja meren ekosysteemien välisestä vuorovaikutuksesta.

4.   Monivuotisiin suunnitelmiin sisällytettävien toimenpiteiden ja niiden täytäntöönpanon aikataulun on oltava suhteessa asetettuihin tavoitteisiin ja suunniteltuihin aikarajoihin. Ennen kuin monivuotisiin suunnitelmiin sisällytetään toimenpiteitä, on otettava huomioon niiden todennäköiset taloudelliset ja yhteiskunnalliset vaikutukset.

5.   Monivuotisiin suunnitelmiin voi sisältyä ekosysteemilähtöisiä erityisiä suojelutavoitteita ja -toimenpiteitä, joilla pyritään ratkaisemaan sekakalastuksen erityisiä ongelmia siltä osin kuin ne liittyvät suunnitelman kattamien eri kantojen 2 artiklan 2 kohdassa säädettyjen tavoitteiden saavuttamiseen niissä tapauksissa, joissa tieteelliset lausunnot osoittavat, että valikoivuutta ei pystytä lisäämään. Joitakin monivuotisen suunnitelman kattamia kantoja varten suunnitelmaan on tarvittaessa sisällytettävä erityisiä vaihtoehtoisia ekosysteemilähtöisiä säilyttämistoimenpiteitä.

10 artikla

Monivuotisten suunnitelmien sisältö

1.   Monivuotisessa suunnitelmassa esitetään tarvittaessa ja sanotun vaikuttamatta perussopimuksessa määriteltyyn toimivaltaan:

| a) | monivuotisen suunnitelman soveltamisala, mukaan lukien kannat, kalastus ja alue; |
| --- | --- |

a)

monivuotisen suunnitelman soveltamisala, mukaan lukien kannat, kalastus ja alue;

| b) | tavoitteet, jotka ovat 2 artiklassa sekä 6 ja 9 artiklan asianomaisissa säännöksissä asetettujen tavoitteiden mukaiset; |
| --- | --- |

b)

tavoitteet, jotka ovat 2 artiklassa sekä 6 ja 9 artiklan asianomaisissa säännöksissä asetettujen tavoitteiden mukaiset;

| c) | määrälliset tavoitteet kuten kalastuskuolevuus ja/tai kutukannan biomassa; |
| --- | --- |

c)

määrälliset tavoitteet kuten kalastuskuolevuus ja/tai kutukannan biomassa;

| d) | selvät aikarajat määrällisten tavoitteiden saavuttamiselle; |
| --- | --- |

d)

selvät aikarajat määrällisten tavoitteiden saavuttamiselle;

| e) | säilyttämisen viitearvot, jotka ovat 2 artiklassa säädettyjen tavoitteiden mukaiset; |
| --- | --- |

e)

säilyttämisen viitearvot, jotka ovat 2 artiklassa säädettyjen tavoitteiden mukaiset;

| f) | niiden säilyttämistoimenpiteiden ja teknisten toimenpiteiden tavoitteet, jotka toteutetaan 15 artiklassa tarkoitettujen tavoitteiden saavuttamiseksi, sekä toimenpiteet, joiden tarkoituksena on välttää tai mahdollisimman pitkälle vähentää tahattomia saaliita; |
| --- | --- |

f)

niiden säilyttämistoimenpiteiden ja teknisten toimenpiteiden tavoitteet, jotka toteutetaan 15 artiklassa tarkoitettujen tavoitteiden saavuttamiseksi, sekä toimenpiteet, joiden tarkoituksena on välttää tai mahdollisimman pitkälle vähentää tahattomia saaliita;

| g) | suojalausekkeet, joilla varmistetaan määrällisten tavoitteiden saavuttaminen, sekä tarvittaessa korjaavat toimenpiteet myös tilanteissa, joissa tietojen laadun tai tiedonsaannin heikentyminen vaarantaa kannan kestävyyden. |
| --- | --- |

g)

suojalausekkeet, joilla varmistetaan määrällisten tavoitteiden saavuttaminen, sekä tarvittaessa korjaavat toimenpiteet myös tilanteissa, joissa tietojen laadun tai tiedonsaannin heikentyminen vaarantaa kannan kestävyyden.

2.   Monivuotiseen suunnitelmaan voi lisäksi sisältyä

| a) | muita säilyttämistoimenpiteitä, erityisesti toimenpiteitä poisheittämisen asteittaiseksi lopettamiseksi ottaen huomioon parhaat käytettävissä olevat tieteelliset lausunnot tai kalastuksesta ekosysteemille aiheutuvien haittavaikutusten minimoimiseksi, tarvittaessa 18 artiklan mukaisesti tarkemmin eriteltyinä; |
| --- | --- |

a)

muita säilyttämistoimenpiteitä, erityisesti toimenpiteitä poisheittämisen asteittaiseksi lopettamiseksi ottaen huomioon parhaat käytettävissä olevat tieteelliset lausunnot tai kalastuksesta ekosysteemille aiheutuvien haittavaikutusten minimoimiseksi, tarvittaessa 18 artiklan mukaisesti tarkemmin eriteltyinä;

| b) | monivuotisen suunnitelman tavoitteiden saavuttamista kuvaavat määrälliset indikaattorit edistymisen määräajoin tehtävää seurantaa ja arviointia varten; |
| --- | --- |

b)

monivuotisen suunnitelman tavoitteiden saavuttamista kuvaavat määrälliset indikaattorit edistymisen määräajoin tehtävää seurantaa ja arviointia varten;

| c) | tarvittaessa erityistavoitteet anadromisten ja katadromisten lajien makeassa vedessä tapahtuvaa elinkierron vaihetta varten. |
| --- | --- |

c)

tarvittaessa erityistavoitteet anadromisten ja katadromisten lajien makeassa vedessä tapahtuvaa elinkierron vaihetta varten.

3.   Monivuotisessa suunnitelmassa on määrättävä sen tarkistamisesta ensimmäisen jälkiarvioinnin jälkeen erityisesti, jotta voidaan ottaa huomioon muutokset tieteellisissä lausunnoissa.

11 artikla

Säilyttämistoimenpiteet unionin ympäristölainsäädännön mukaisten velvoitteiden täyttämiseksi

1.   Jäsenvaltioilla on oikeus hyväksyä omaan suvereniteettiinsa tai lainkäyttövaltaansa kuuluvilla vesillä sovellettavia säilyttämistoimenpiteitä, jotka eivät vaikuta muiden jäsenvaltioiden kalastusaluksiin ja jotka ovat tarpeen, jotta ne voivat täyttää direktiivin 2008/56/EY 13 artiklan 4 kohdasta, direktiivin 2009/147/EY 4 artiklasta tai direktiivin 92/43/ETY 6 artiklasta johtuvat velvoitteensa, edellyttäen että nämä toimenpiteet ovat tämän asetuksen 2 artiklassa asetettujen tavoitteiden mukaisia, vastaavat asiaan liittyvässä unionin lainsäädännössä, jota toimenpiteillä on tarkoitus panna täytäntöön, asetettua tavoitetta, ja ovat vähintään yhtä tiukkoja kuin unionin lainsäädännön mukaiset toimenpiteet.

2.   Jos jäsenvaltio, jäljempänä ’pyynnön tehnyt jäsenvaltio’, katsoo, että on toteutettava toimenpiteitä 1 kohdassa tarkoitettujen velvoitteiden täyttämiseksi, ja tällaiset toimenpiteet vaikuttavat muiden jäsenvaltioiden välittömään kalastuksenhoitoetuun tuossa kalastuksessa, komissiolla on oikeus pyynnöstä hyväksyä tällaiset toimenpiteet delegoiduilla säädöksillä 46 artiklan mukaisesti. Tällöin sovelletaan 18 artiklan 1–4 kohtaa ja 6 kohtaa soveltuvin osin.

3.   Pyynnön tehneen jäsenvaltion on toimitettava komissiolle ja muille jäsenvaltioille, joiden välitöntä kalastuksenhoitoetua asia koskee, asiaankuuluvat tiedot vaadittavista toimenpiteistä, mukaan lukien niiden perusteet, niitä koskeva tieteellinen näyttö ja niiden käytännön toteuttamista ja täytäntöönpanoa koskevat yksityiskohdat. Pyynnön tehnyt jäsenvaltio ja muut jäsenvaltiot, joiden välitöntä kalastuksenhoitoetua asia koskee, voivat toimittaa 18 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun yhteisen suosituksen kuuden kuukauden kuluessa näiden tietojen toimittamisesta. Komissio hyväksyy toimenpiteet ottaen tällöin huomioon tieteelliset lausunnot kolmen kuukauden kuluessa täydellisen pyynnön vastaanottamisesta.

Komissio voi antaa ehdotuksen perussopimuksen mukaisesti, jos kaikki jäsenvaltiot eivät pääse yhteisymmärrykseen komissiolle ensimmäisen alakohdan mukaisesti ja siinä asetetussa määräajassa toimitettavasta yhteisestä suosituksesta, tai jos yhteisen suosituksen ei katsota vastaavan 1 kohdassa tarkoitettuja vaatimuksia.

4.   Jollei 3 kohdassa tarkoitettua yhteistä suositusta ole annettu, komissio voi, 3 kohdasta poiketen, hyväksyä kiireellisissä tapauksissa toimenpiteet. Kiireellisissä tapauksissa hyväksyttävät toimenpiteet voivat olla vain sellaisia, joiden puuttuminen vaarantaa säilyttämistoimenpiteiden käyttöönottoon liittyvien, 1 kohdassa tarkoitettujen direktiivien säännösten ja jäsenvaltion aikomusten mukaisten tavoitteiden saavuttamisen.

5.   Edellä 4 kohdassa tarkoitettuja toimenpiteitä sovelletaan enintään 12 kuukauden ajan, ja soveltamista voidaan mainitun kohdan edellytysten edelleen täyttyessä jatkaa enintään 12 kuukaudella.

6.   Komissio helpottaa yhteistyötä kyseisen jäsenvaltion ja muiden jäsenvaltioiden, joiden välitöntä kalastuksenhoitoetua tuo kalastus koskee 2, 3 ja 4 kohdan nojalla hyväksyttyjen toimenpiteiden toteuttamisessa ja täytäntöönpanossa.

12 artikla

Komission toimenpiteet, kun meren elollisiin luonnonvaroihin kohdistuu vakava uhka

1.   Komissio voi joko jäsenvaltion perustellusta pyynnöstä tai omasta aloitteestaan hyväksyä 47 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen välittömästi sovellettavia täytäntöönpanosäädöksiä, jotka liittyvät todisteisiin perustuvaan näyttöön meren elollisten luonnonvarojen säilymiseen tai meriekosysteemiin kohdistuvasta vakavasta uhasta ja joita sovelletaan enintään kuuden kuukauden ajan.

2.   Jäsenvaltion on toimitettava 1 kohdassa tarkoitettu pyyntönsä samanaikaisesti komissiolle, muille jäsenvaltioille ja asianomaisille neuvoa-antaville toimikunnille. Muut jäsenvaltiot ja neuvoa-antavat toimikunnat voivat jättää kirjalliset huomautuksensa seitsemän työpäivän kuluessa tiedoksi antamisesta. Komissio tekee päätöksen 15 työpäivän kuluessa 1 kohdassa tarkoitetun pyynnön vastaanottamisesta.

3.   Ennen 1 kohdassa tarkoitettujen kiireellisten toimenpiteiden alkuperäisen soveltamisajan päättymistä komissio voi 1 kohdan edellytysten täyttyessä hyväksyä välittömästi sovellettavia täytäntöönpanosäädöksiä, joilla jatketaan enintään kuuden kuukauden ajan tällaisen kiireellisen toimenpiteen soveltamista. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 47 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.

13 artikla

Jäsenvaltion kiireelliset toimenpiteet

1.   Jos on näyttöä kalastukseen liittyvästä, meren elollisten luonnonvarojen säilymiseen tai meriekosysteemiin kohdistuvasta, välitöntä toimintaa edellyttävästä vakavasta uhasta jäsenvaltion suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan kuuluvilla vesillä, tuo jäsenvaltio voi hyväksyä kiireellisiä toimenpiteitä uhan lieventämiseksi. Tällaisten toimenpiteiden on oltava 2 artiklassa asetettujen tavoitteiden mukaisia ja vähintään yhtä tiukkoja kuin unionin oikeudessa säädetyt toimenpiteet. Tällaisia toimenpiteitä sovelletaan enintään kolmen kuukauden ajan.

2.   Jos jäsenvaltio aikoo toteuttaa sellaisia kiireellisiä toimenpiteitä, jotka todennäköisesti vaikuttavat muiden jäsenvaltioiden kalastusaluksiin, toimenpiteet saa toteuttaa vasta sen jälkeen, kun komissiota, kyseisiä jäsenvaltioita ja asianomaisia neuvoa-antavia toimikuntia on kuultu toimenpideluonnoksesta, johon on liitetty perustelut. Kuulemisen suorittava jäsenvaltio voi asettaa tällaiselle kuulemiselle kohtuullisen määräajan, jonka on oltava kuitenkin vähintään yhden kuukauden mittainen.

3.   Jos komissio katsoo, että tämän artiklan mukaisesti hyväksytty toimenpide ei vastaa 1 kohdan edellytyksiä, se voi asianmukaisesti perustellen pyytää kyseistä jäsenvaltiota muuttamaan toimenpidettään tai kumoamaan sen.

14 artikla

Tahattomien saaliiden välttäminen ja minimointi

1.   Jäljempänä olevan 15 artiklan mukaisen velvoitteen, joka koskee kaikkien saaliiden purkamista aluksesta, jäljempänä ’purkamisvelvoite’, käyttöönoton helpottamiseksi jäsenvaltiot voivat toteuttaa parhaisiin käytettävissä oleviin tieteellisiin lausuntoihin perustuvia pilottihankkeita, joissa otetaan huomioon asianomaisten neuvoa-antavien toimikuntien lausunnot ja joilla pyritään tutkimaan täysimääräisesti kaikkia käytettävissä olevia menetelmiä kalastuksen tahattomien saaliiden välttämiseksi, minimoimiseksi ja lopettamiseksi.

2.   Jäsenvaltiot voivat laatia poisheittoja koskevan selvityksen, josta käy ilmi poisheittojen määrä kussakin kalastuksessa, jota koskee 15 artiklan 1 kohta.

15 artikla

Purkamisvelvoite

1.   Kaikki saalisrajoitusten alaiset saaliit ja Välimerellä myös asetuksen (EY) N:o 1967/2006 liitteessä III määriteltyjen vähimmäiskokojen soveltamisalaan kuuluvat saaliit, jotka on pyydetty unionin vesillä harjoitetun kalastuksen aikana tai unionin kalastusalusten toimesta unionin vesien ulkopuolisilla vesillä, jotka eivät kuulu kolmansien maiden suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan, on mainitussa kalastuksessa ja jäljempänä luetelluilla maantieteellisillä alueilla nostettava kalastusalukselle ja säilytettävä siellä, kirjattava, purettava aluksesta ja luettava tarvittaessa kiintiöihin, jos niitä ei käytetä elävänä syöttinä, seuraavan aikataulun mukaisesti:

| a) | Viimeistään 1 päivästä tammikuuta 2015:






  — | pienimuotoinen pelaginen kalastus (eli seuraavien kalastus: makrilli, silli, piikkimakrilli, mustakitaturska, karjukala, sardelli, hopeakuore, sardiini, kilohaili); |
| --- | --- | --- |

a)

Viimeistään 1 päivästä tammikuuta 2015:

—

pienimuotoinen pelaginen kalastus (eli seuraavien kalastus: makrilli, silli, piikkimakrilli, mustakitaturska, karjukala, sardelli, hopeakuore, sardiini, kilohaili);

| — | suurimuotoinen pelaginen kalastus (eli seuraavien lajien kalastus: tonnikala, miekkakala, valkotonnikala, isosilmätonnikala, purjemarliini ja valkomarliini); |
| --- | --- |

—

suurimuotoinen pelaginen kalastus (eli seuraavien lajien kalastus: tonnikala, miekkakala, valkotonnikala, isosilmätonnikala, purjemarliini ja valkomarliini);

| — | kalastus teollisiin tarkoituksiin (eli seuraavien kalastus: villakuore, tuulenkala ja harmaaturska); |
| --- | --- |

—

kalastus teollisiin tarkoituksiin (eli seuraavien kalastus: villakuore, tuulenkala ja harmaaturska);

| — | lohen kalastus Itämerellä. |
| --- | --- |

—

lohen kalastus Itämerellä.

| b) | Viimeistään 1 päivästä tammikuuta 2015 kalastusta määrittävien lajien osalta ja viimeistään 1 päivästä tammikuuta 2017 kaikkien muiden kuin a alakohdassa tarkoitettujen saalisrajoituksen alaisten lajien kalastuksessa unionin vesillä Itämerellä. |
| --- | --- |

b)

Viimeistään 1 päivästä tammikuuta 2015 kalastusta määrittävien lajien osalta ja viimeistään 1 päivästä tammikuuta 2017 kaikkien muiden kuin a alakohdassa tarkoitettujen saalisrajoituksen alaisten lajien kalastuksessa unionin vesillä Itämerellä.

| c) | Viimeistään 1 päivästä tammikuuta 2016 kalastusta määrittävien lajien osalta ja viimeistään 1 päivästä tammikuuta 2019 kaikkien muiden lajien osalta seuraavilla alueilla:






  i) | Pohjanmeri






  — | turskan, koljan, valkoturskan ja seitin kalastus; |
| --- | --- | --- | --- |

c)

Viimeistään 1 päivästä tammikuuta 2016 kalastusta määrittävien lajien osalta ja viimeistään 1 päivästä tammikuuta 2019 kaikkien muiden lajien osalta seuraavilla alueilla:

i)

Pohjanmeri

—

turskan, koljan, valkoturskan ja seitin kalastus;

| — | keisarihummerin kalastus; |
| --- | --- |

—

keisarihummerin kalastus;

| — | punakampelan ja kielikampelan kalastus; |
| --- | --- |

—

punakampelan ja kielikampelan kalastus;

| — | kummeliturskan kalastus; |
| --- | --- |

—

kummeliturskan kalastus;

| — | pohjankatkaravun kalastus; |
| --- | --- |

—

pohjankatkaravun kalastus;

| ii) | Luoteiset vedet






  — | turskan, koljan, valkoturskan ja seitin kalastus; |
| --- | --- | --- |

ii)

Luoteiset vedet

—

turskan, koljan, valkoturskan ja seitin kalastus;

| — | keisarihummerin kalastus; |
| --- | --- |

—

keisarihummerin kalastus;

| — | punakampelan ja kielikampelan kalastus; |
| --- | --- |

—

punakampelan ja kielikampelan kalastus;

| — | kummeliturskan kalastus; |
| --- | --- |

—

kummeliturskan kalastus;

| iii) | Lounaiset vedet






  — | keisarihummerin kalastus; |
| --- | --- | --- |

iii)

Lounaiset vedet

—

keisarihummerin kalastus;

| — | punakampelan ja kielikampelan kalastus; |
| --- | --- |

—

punakampelan ja kielikampelan kalastus;

| — | kummeliturskan kalastus; |
| --- | --- |

—

kummeliturskan kalastus;

| iv) | muiden saalisrajoituksen alaisten lajien kalastus. |
| --- | --- |

iv)

muiden saalisrajoituksen alaisten lajien kalastus.

| d) | Viimeistään 1 päivästä tammikuuta 2017 kalastusta määrittävien lajien osalta ja viimeistään 1 päivästä tammikuuta 2019 kaikkien muiden, a alakohtaan kuulumattomien lajien kalastuksessa Välimerellä, Mustallamerellä ja kaikilla muilla unionin vesillä ja sellaisilla unionin ulkopuolisilla vesillä, jotka eivät kuulu kolmansien maiden suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan. |
| --- | --- |

d)

Viimeistään 1 päivästä tammikuuta 2017 kalastusta määrittävien lajien osalta ja viimeistään 1 päivästä tammikuuta 2019 kaikkien muiden, a alakohtaan kuulumattomien lajien kalastuksessa Välimerellä, Mustallamerellä ja kaikilla muilla unionin vesillä ja sellaisilla unionin ulkopuolisilla vesillä, jotka eivät kuulu kolmansien maiden suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan.

2.   Edellä oleva 1 kohta ei rajoita unionin kansainvälisten velvoitteiden noudattamista. Siirretään komissiolle valta hyväksyä delegoiduilla säädöksillä 46 artiklan mukaisesti toimenpiteitä, joilla pannaan täytäntöön tällaiset kansainväliset velvoitteet unionin oikeudessa, mukaan lukien erityisesti poikkeukset tämän artiklan mukaisesta purkamisvelvoitteesta.

3.   Jos kaikki jäsenvaltiot, joilla on välitön kalastuksenhoitoetu tietyn lajin osalta, sopivat, että purkamisvelvoitetta olisi sovellettava muihin kuin 1 kohdassa tarkoitettuihin lajeihin, ne voivat toimittaa yhteisen suosituksen 1 kohdassa tarkoitetun purkamisvelvoitteen soveltamisalan laajentamiseksi tällaisiin muihin lajeihin. Tällöin sovelletaan 18 artiklan 1–6 kohtaa soveltuvin osin. Jos yhteinen suositus toimitetaan, komissio voi hyväksyä tällaiset toimenpiteet delegoiduilla säädöksillä 46 artiklan mukaisesti.

4.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettu purkamisvelvoite ei koske seuraavia lajeja:

| a) | lajit, joiden kalastus on kielletty ja jotka on tällaisiksi määritelty yhteisen kalastuspolitiikan alalla hyväksytyllä unionin säädöksellä; |
| --- | --- |

a)

lajit, joiden kalastus on kielletty ja jotka on tällaisiksi määritelty yhteisen kalastuspolitiikan alalla hyväksytyllä unionin säädöksellä;

| b) | lajit, joiden osalta on tieteellistä näyttöä korkeasta eloonjäämisasteesta, ottaen huomioon pyydysten, kalastuskäytäntöjen ja ekosysteemin ominaisuudet; |
| --- | --- |

b)

lajit, joiden osalta on tieteellistä näyttöä korkeasta eloonjäämisasteesta, ottaen huomioon pyydysten, kalastuskäytäntöjen ja ekosysteemin ominaisuudet;

| c) | de minimis -poikkeuksen piiriin kuuluvat saaliit. |
| --- | --- |

c)

de minimis -poikkeuksen piiriin kuuluvat saaliit.

5.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetussa kalastuksessa sovellettavan purkamisvelvoitteen täytäntöönpanon yksityiskohdat on eriteltävä 9 ja 10 artiklassa tarkoitetuissa monivuotisissa suunnitelmissa ja ne on tarvittaessa eriteltävä tarkemmin 18 artiklan mukaisesti, mukaan lukien:

| a) | erityiset säännökset kalastukselle tai lajeille, joita koskee 1 kohdassa tarkoitettu purkamisvelvoite; |
| --- | --- |

a)

erityiset säännökset kalastukselle tai lajeille, joita koskee 1 kohdassa tarkoitettu purkamisvelvoite;

| b) | eritelmä vapautuksista, joita sovelletaan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettujen lajien purkamisvelvoitteeseen; |
| --- | --- |

b)

eritelmä vapautuksista, joita sovelletaan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettujen lajien purkamisvelvoitteeseen;

| c) | säännökset de minimis -poikkeuksista, jotka koskevat enintään 5 prosentin osuutta 1 kohdassa tarkoitetun purkamisvelvoitteen alaisten lajien vuotuisesta kokonaissaaliista. De minimis -poikkeusta sovelletaan seuraavissa tilanteissa:






  i) | kun on tieteellistä näyttöä siitä, että valikoivuuden lisääminen on erittäin vaikeaa, tai |
| --- | --- | --- |

c)

säännökset de minimis -poikkeuksista, jotka koskevat enintään 5 prosentin osuutta 1 kohdassa tarkoitetun purkamisvelvoitteen alaisten lajien vuotuisesta kokonaissaaliista. De minimis -poikkeusta sovelletaan seuraavissa tilanteissa:

i)

kun on tieteellistä näyttöä siitä, että valikoivuuden lisääminen on erittäin vaikeaa, tai

| ii) | tahattomien saaliiden käsittelystä aiheutuvien suhteettomien kustannusten välttämiseksi pyydykset, joilla saadut tahattomat saaliit pyydystä kohti ovat enintään tietyn, monivuotisessa suunnitelmassa vahvistettavan prosentin suuruisia pyydyksen vuotuisesta kokonaissaaliista. |
| --- | --- |

ii)

tahattomien saaliiden käsittelystä aiheutuvien suhteettomien kustannusten välttämiseksi pyydykset, joilla saadut tahattomat saaliit pyydystä kohti ovat enintään tietyn, monivuotisessa suunnitelmassa vahvistettavan prosentin suuruisia pyydyksen vuotuisesta kokonaissaaliista.

Tässä alakohdassa tarkoitetuissa säännöksissä tarkoitettuja saaliita ei lasketa asianomaisiin kiintiöihin, mutta kaikki tällaiset saaliit on kuitenkin kirjattava kokonaisuudessaan.

Tässä alakohdassa tarkoitettua vuotuista kokonaissaalista koskevaa prosenttiosuutta nostetaan neljän vuoden siirtymäkaudeksi

| i) | kahdella prosenttiyksiköllä saaliin aluksesta purkamista koskevan velvoitteen kahtena ensimmäisenä soveltamisvuotena; ja |
| --- | --- |

i)

kahdella prosenttiyksiköllä saaliin aluksesta purkamista koskevan velvoitteen kahtena ensimmäisenä soveltamisvuotena; ja

| ii) | yhdellä prosenttiyksiköllä seuraavina kahtena vuotena; |
| --- | --- |

ii)

yhdellä prosenttiyksiköllä seuraavina kahtena vuotena;

| d) | saaliiden kirjaamista koskevat säännökset; |
| --- | --- |

d)

saaliiden kirjaamista koskevat säännökset;

| e) | säilyttämisen vähimmäisviitekokojen vahvistaminen tarvittaessa 10 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

e)

säilyttämisen vähimmäisviitekokojen vahvistaminen tarvittaessa 10 kohdan mukaisesti.

6.   Jos kalastukselle ei ole hyväksytty monivuotista suunnitelmaa tai asetuksen (EY) N:o 1967/2006 18 artiklan mukaista kalastuksenhoitosuunnitelmaa, komissio voi tämän asetuksen 18 artiklan mukaisesti hyväksyä tämän asetuksen 46 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joissa vahvistetaan väliaikaisena toimenpiteenä ja enintään kolmen vuoden ajaksi saaliin aluksesta purkamista koskevaa velvoitetta koskeva erityinen suunnitelma, johon sisältyvät tämän artiklan 5 kohdan a–e alakohdassa tarkoitetut eritelmät. Jäsenvaltiot voivat tehdä yhteistyötä tällaisen suunnitelman laatimisessa tämän asetuksen 18 artiklan mukaisesti, jotta komissio voi hyväksyä tällaisia säädöksiä tai antaa ehdotuksen tavallista lainsäätämisjärjestystä noudattaen.

7.   Jos toimenpiteitä ei ole hyväksytty de minimis -poikkeuksen täsmentämiseksi joko 5 kohdan mukaisesti hyväksytyssä monivuotisessa suunnitelmassa tai 6 kohdan mukaisesti hyväksytyssä saaliin aluksesta purkamista koskevaa velvoitetta koskevassa erityisessä suunnitelmassa, komissio hyväksyy delegoiduilla säädöksillä 46 artiklan mukaisesti 4 kohdan c alakohdassa tarkoitetun de minimis -poikkeuksen, joka on 5 kohdan c alakohdan i tai ii alakohdassa säädetyt edellytykset huomioon ottaen enintään viisi prosenttia kaikkien sellaisten lajien vuotuisesta kokonaissaaliista, joihin sovelletaan purkamisvelvoitetta 1 kohdan mukaisesti. Tämä de minimis -poikkeus hyväksytään siten, että sen soveltaminen alkaa kyseessä olevan purkamisvelvoitteen soveltamispäivästä.

8.   Poikkeuksena velvoitteesta lukea saaliit kyseessä oleviin kiintiöihin 1 kohdan mukaisesti, purkamisvelvoitteen alaisten lajien saaliit, jotka ovat asianomaisten kantojen kiintiöitä suurempia tai saaliit, joiden osalta jäsenvaltiolla ei ole kiintiötä, voidaan vähentää kohdelajin kiintiöstä, ylittämättä kuitenkaan yhdeksää prosenttia kohdelajin kiintiöstä. Tätä säännöstä sovelletaan vain, jos muun kuin kohdelajin kanta on turvallisissa biologisissa rajoissa.

9.   Purkamisvelvoitteen alaisten kantojen osalta jäsenvaltiot voivat käyttää kiintiöiden vuosittaista siirtomahdollisuutta 10 prosenttiin saakka sallituista purkamisistaan. Jäsenvaltio voi tässä tarkoituksessa sallia lisämäärien purkamisen saaliin aluksesta purkamista koskevan velvoitteen alaisista kannoista edellyttäen, että määrät ovat enintään 10 prosenttia kyseiselle jäsenvaltiolle myönnetystä kiintiöstä. Asetuksen (EY) N:o 1224/2009 105 artiklaa sovelletaan.

10.   Nuorten meren eliöiden suojelemisen varmistamiseksi voidaan vahvistaa säilyttämisen vähimmäisviitekoot.

11.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetun purkamisvelvoitteen alaisten lajien osalta säilyttämisen vähimmäisviitekokoa pienempien lajien saaliiden käyttö rajoitetaan muihin tarkoituksiin kuin suoraan ihmisten ravinnoksi, mukaan lukien kalajauho, kalaöljy, lemmikkieläinten ruoka, elintarvikkeiden lisäaineet, lääkkeet ja kosmetiikka.

12.   Niiden lajien osalta, joihin ei sovelleta 1 kohdassa mainittua purkamisvelvoitetta, säilyttämisen vähimmäisviitekokoa pienempien lajien saaliita ei saa pitää aluksella, vaan ne on päästettävä heti takaisin mereen.

13.   Jäsenvaltioiden on varmistettava kaikkien pyyntimatkojen yksityiskohtainen ja tarkka dokumentointi sekä riittävät valmiudet ja keinot valvoa kaikkien saaliiden purkamisvelvoitteen noudattamista, muun muassa tarkkailijoiden tai kameravalvonnan avulla tai muulla tavoin. Näin tehdessään jäsenvaltioiden on noudatettava tehokkuuden ja suhteellisuuden periaatteita.

16 artikla

Kalastusmahdollisuudet

1.   Jäsenvaltioille jaetut kalastusmahdollisuudet takaavat kullekin jäsenvaltiolle kalastustoiminnan suhteellisen vakauden kunkin kalakannan tai kalastuksen osalta. Kaikkien jäsenvaltioiden edut on otettava huomioon uusia kalastusmahdollisuuksia jaettaessa.

2.   Kun tiettyä kalakantaa koskeva purkamisvelvoite otetaan käyttöön, kalastusmahdollisuudet määritellään ottaen huomioon muutos, jonka myötä siirrytään kalastusmahdollisuuksien määrittelystä saaliin purkamisen perusteella kalastusmahdollisuuksien määrittelyyn saaliiden perusteella ottaen huomioon, että ensimmäisen ja seuraavien vuosien aikana kyseisen kannan saaliiden poisheittäminen ei ole enää sallittua.

3.   Kun on tieteellistä näyttöä siitä, että tietyn kannan osalta vahvistetut kalastusmahdollisuudet ovat selvästi epäsuhdassa kannan todelliseen tilaan nähden, jäsenvaltiot, joilla on välitön hallinnointietu asiassa, voivat toimittaa komissiolle perustellun pyynnön, että se tekisi ehdotuksen ristiriidan lieventämiseksi noudattaen 2 artiklan 2 kohdassa esitettyjä tavoitteita.

4.   Kalastusmahdollisuudet määritellään 2 artiklan 2 kohdassa esitettyjen tavoitteiden mukaisesti ja ne 9 artiklan 2 kohdan sekä 10 artiklan 1 kohdan b ja c alakohdan mukaisesti vahvistettuja määrällisiä tavoitteita, aikarajoja ja marginaaleja noudattaen.

5.   Unionin vesillä kolmansien maiden käytettävissä olevien kalastusmahdollisuuksien vahvistamista koskevat toimenpiteet hyväksytään perussopimuksen mukaisesti.

6.   Kunkin jäsenvaltion on päätettävä, kuinka sille jaetut kalastusmahdollisuudet, joihin ei sovelleta kalastusoikeuksien siirtojärjestelmää, voidaan jakaa sen lipun alla purjehtiville aluksille (esimerkiksi luomalla yksittäisiä kalastusmahdollisuuksia). Sen on ilmoitettava jakomenetelmä komissiolle.

7.   Sekakalastukseen liittyviä kalastusmahdollisuuksia jaettaessa jäsenvaltioiden on otettava huomioon kyseiseen kalastukseen osallistuvien alusten todennäköinen saaliskoostumus.

8.   Jäsenvaltiot voivat vaihtaa keskenään kaikki niille jaetut kalastusmahdollisuudet tai osan niistä ilmoitettuaan asiasta komissiolle.

17 artikla

Perusteet, joiden mukaisesti jäsenvaltioiden on jaettava kalastusmahdollisuudet

Jakaessaan käytettävissään olevia kalastusmahdollisuuksia 16 artiklan mukaisesti, jäsenvaltioiden on käytettävä avoimia ja puolueettomia perusteita, mukaan lukien luonteeltaan ympäristölliset, taloudelliset ja sosiaaliset perusteet. Käytettäviin perusteisiin voivat kuulua muun muassa kalastuksen vaikutus ympäristöön, sääntöjen noudattamisen historia, merkitys paikallisessa taloudessa ja poikkeukselliset saalismäärät. Jäsenvaltioiden on pyrittävä niille jaettujen kalastusmahdollisuuksien rajoissa myös tarjoamaan kannustimia kalastusaluksille valikoivien pyydysten tai sellaisten kalastusmenetelmien käytöstä, joilla on nykyistä vähemmän ympäristövaikutuksia, kuten vähäisempi energiankulutus tai lajin elinympäristölle aiheutettu vahinko.

III   OSASTO

Alueellistaminen

18 artikla

Alueellinen yhteistyö säilyttämistoimenpiteissä

1.   Jos asiaankuuluvalla maantieteellisellä alueella sovellettavan, myös 9 ja 10 artiklan nojalla laadittujen monivuotisten suunnitelmien mukaisen unionin säilyttämistoimenpiteen, sekä 11 artiklan mukaisten toimenpiteiden ja saaliiden purkamisvelvoitetta 15 artiklan 6 kohdan mukaisesti koskevien erityisten suunnitelmien osalta komissiolle on siirretty valta hyväksyä toimenpiteitä delegoiduilla säädöksillä tai täytäntöönpanosäädöksillä, jäsenvaltiot, joiden välittömään kalastuksenhoitoetuun nämä toimenpiteet vaikuttavat, voivat kyseisessä säilyttämistoimenpiteessä ja/tai monivuotisessa suunnitelmassa asetettavan määräajan puitteissa sopia yhteisten suositusten toimittamisesta niiden tavoitteiden saavuttamiseksi, jotka esitetään kyseisissä unionin säilyttämistoimenpiteissä, monivuotisissa suunnitelmissa tai poisheittämisvelvoitetta koskevissa erityisissä suunnitelmissa. Komissio hyväksyy tällaiset delegoidut säädökset tai täytäntöönpanosäädökset vasta, kun jäsenvaltioiden yhteisten suositusten toimittamiselle asetettu määräaika on päättynyt.

2.   Edellä olevan 1 kohdan soveltamiseksi jäsenvaltioiden, joilla on välitön hallinnointietu, johon 1 kohdassa tarkoitetut toimenpiteet vaikuttavat, on tehtävä yhteistyötä keskenään yhteisiä suosituksia laatiessaan. Niiden on myös kuultava asianomaisia neuvoa-antavia toimikuntia. Komissio edistää jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä muun muassa varmistamalla tarvittaessa, että asiaankuuluvilta tieteellisiltä elimiltä saadaan tieteellinen lausunto.

3.   Jos yhteisiä suosituksia toimitetaan 1 kohdan mukaisesti, komissio voi hyväksyä nämä toimenpiteet delegoiduilla säädöksillä tai täytäntöönpanosäädöksillä edellyttäen, että tällaiset suositukset ovat asiaan liittyvän säilyttämistoimenpiteen ja/tai monivuotisen suunnitelman mukaisia.

4.   Jos säilyttämistoimenpidettä sovelletaan tiettyyn, kolmansien maiden kanssa jaettuun kalakantaan, jota hallinnoidaan monenvälisten kalastusjärjestöjen toimesta taikka kahden- tai monenvälisten sopimusten nojalla, unioni pyrkii sopimaan asiaankuuluvien kumppaneiden kanssa tarvittavista toimenpiteistä 2 artiklassa asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi.

5.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että 1 kohdan nojalla hyväksyttävät säilyttämistoimenpiteitä koskevat yhteiset suositukset perustuvat parhaisiin käytettävissä oleviin tieteellisiin lausuntoihin ja että ne täyttävät kaikki seuraavat vaatimukset:

| a) | ne ovat 2 artiklassa asetettujen tavoitteiden mukaisia; |
| --- | --- |

a)

ne ovat 2 artiklassa asetettujen tavoitteiden mukaisia;

| b) | ne ovat asiaankuuluvan säilyttämistoimenpiteen soveltamisalan ja tavoitteiden mukaisia; |
| --- | --- |

b)

ne ovat asiaankuuluvan säilyttämistoimenpiteen soveltamisalan ja tavoitteiden mukaisia;

| c) | ne ovat asiaankuuluvan monivuotisen suunnitelman soveltamisalan mukaisia ja täyttävät tehokkaasti siinä asetetut yleiset ja määrälliset tavoitteet; |
| --- | --- |

c)

ne ovat asiaankuuluvan monivuotisen suunnitelman soveltamisalan mukaisia ja täyttävät tehokkaasti siinä asetetut yleiset ja määrälliset tavoitteet;

| d) | ne ovat vähintään yhtä tiukkoja kuin unionin oikeuden mukaiset toimenpiteet. |
| --- | --- |

d)

ne ovat vähintään yhtä tiukkoja kuin unionin oikeuden mukaiset toimenpiteet.

6.   Jolleivät kaikki jäsenvaltiot onnistu sopimaan komissiolle 1 kohdan mukaisesti toimitettavista yhteisistä suosituksista asetetussa määräajassa tai jollei säilyttämistoimenpiteitä koskevia yhteisiä suosituksia pidetä kyseisen säilyttämistoimenpiteen yleisten ja määrällisten tavoitteiden mukaisina, komissio voi toimittaa asianmukaisia toimenpiteitä koskevan ehdotuksen perussopimuksen mukaista menettelyä noudattaen.

7.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen tapausten lisäksi jäsenvaltiot, joilla on maantieteellisesti määritellyn alueen kalakantoihin liittyvä välitön kalastuksenhoitoetu, voivat myös laatia yhteisiä suosituksia toimenpiteistä, joita komissio voi ehdottaa tai hyväksyä.

8.   Ylimääräisenä tai vaihtoehtoisena alueellisen yhteistyön menetelmänä jäsenvaltioille annetaan asiaankuuluvaan maantieteelliseen alueeseen sovellettavan unionin säilyttämistoimenpiteellä, myös 9 ja 10 artiklan mukaisesti vahvistetulla monivuotisella suunnitelmalla, valta hyväksyä asetetussa määräajassa toimenpiteitä, jotka määrittävät tuota säilyttämistoimenpidettä tarkemmin. Asianomaisten jäsenvaltioiden on tehtävä tiivistä yhteistyötä tällaisia toimenpiteitä hyväksyessään. Tämän artiklan 2, 4 ja 5 kohtaa sovelletaan soveltuvin osin. Komissio on otettava mukaan, ja sen huomautukset on otettava huomioon. Jäsenvaltio voi hyväksyä omat kansalliset toimenpiteensä vain, jos toimenpiteiden sisällöstä on päästy yhteisymmärrykseen kaikkien asianomaisten jäsenvaltioiden kesken. Jos komissio katsoo, että jäsenvaltion toimenpide ei vastaa säilyttämistoimenpiteessä vahvistettuja edellytyksiä, se voi asianmukaisesti perustellen pyytää asianomaista jäsenvaltiota muuttamaan toimenpidettään tai kumoamaan sen.

IV   OSASTO

Kansalliset toimenpiteet

19 artikla

Jäsenvaltioiden oman lipun alla purjehtiviin kalastusaluksiin tai niiden alueelle sijoittautuneisiin henkilöihin sovellettavat jäsenvaltioiden toimenpiteet

1.   Jäsenvaltio voi toteuttaa toimenpiteitä kalakantojen säilyttämiseksi unionin vesillä edellyttäen, että ne täyttävät kaikki seuraavat edellytykset:

| a) | toimenpiteitä sovelletaan ainoastaan kyseisen jäsenvaltion lipun alla purjehtiviin kalastusaluksiin tai, jos kalastustoimintaa ei harjoita kalastusalus, henkilöihin, jotka ovat sijoittautuneet niiden alueen sellaiselle osalle, joihin perussopimusta sovelletaan; |
| --- | --- |

a)

toimenpiteitä sovelletaan ainoastaan kyseisen jäsenvaltion lipun alla purjehtiviin kalastusaluksiin tai, jos kalastustoimintaa ei harjoita kalastusalus, henkilöihin, jotka ovat sijoittautuneet niiden alueen sellaiselle osalle, joihin perussopimusta sovelletaan;

| b) | toimenpiteet ovat 2 artiklassa asetettujen tavoitteiden mukaisia; |
| --- | --- |

b)

toimenpiteet ovat 2 artiklassa asetettujen tavoitteiden mukaisia;

| c) | toimenpiteet ovat vähintään yhtä tiukkoja kuin unionin oikeuden mukaiset toimenpiteet. |
| --- | --- |

c)

toimenpiteet ovat vähintään yhtä tiukkoja kuin unionin oikeuden mukaiset toimenpiteet.

2.   Jäsenvaltion on valvontaa varten ilmoitettava toisille jäsenvaltioille, joita asia koskee, 1 kohdan mukaisesti hyväksytyistä säännöksistä.

3.   Jäsenvaltioiden on asetettava tämän artiklan mukaisesti hyväksyttyjä toimenpiteitä koskevat asianmukaiset tiedot julkisesti saataville.

20 artikla

Jäsenvaltioiden 12 meripeninkulman vyöhykkeen sisäpuolella toteuttamat toimenpiteet

1.   Jäsenvaltio voi toteuttaa syrjimättömiä toimenpiteitä kalakantojen säilyttämiseksi ja hoitamiseksi ja meriekosysteemien suojelutason ylläpitämiseksi tai parantamiseksi 12 meripeninkulman sisällä asianomaisen jäsenvaltion perusviivoista edellyttäen, ettei unioni ole toteuttanut erityisesti kyseistä aluetta koskevia tai erityisesti asianomaisen jäsenvaltion havaitsemaan ongelmaan puuttuvia säilyttämis- ja hoitotoimenpiteitä. Jäsenvaltion toteuttamien toimenpiteiden on sovittava yhteen 2 artiklassa asetettujen tavoitteiden kanssa ja oltava vähintään yhtä tiukkoja kuin unionin oikeuden mukaiset toimenpiteet.

2.   Jos jäsenvaltio aikoo toteuttaa sellaisia säilyttämis- ja hoitotoimenpiteitä, jotka todennäköisesti vaikuttavat muiden jäsenvaltioiden kalastusaluksiin, toimenpiteet saa toteuttaa vasta sen jälkeen, kun komissiota, asianomaisia jäsenvaltioita ja asianomaisia neuvoa-antavia toimikuntia on kuultu toimenpideluonnoksesta, joihin on liitetty perustelut, joista ilmenee myös, että kyseiset toimenpiteet ovat syrjimättömiä. Kuulemisen suorittava jäsenvaltio voi asettaa tällaiselle kuulemiselle kohtuullisen määräajan, jonka on oltava kuitenkin vähintään kahden kuukauden mittainen.

3.   Jäsenvaltioiden on asetettava tämän artiklan mukaisesti toteutettuja toimenpiteitä koskevat asianmukaiset tiedot julkisesti saataville.

4.   Jos komissio katsoo, että tämän artiklan mukaisesti toteutettu toimenpide ei vastaa 1 kohdan edellytyksiä, se voi asianmukaisesti perustellen pyytää kyseistä jäsenvaltiota muuttamaan toimenpidettään tai kumoamaan sen.

IV   OSA

KALASTUSKAPASITEETIN HALLINNOINTI

21 artikla

Kalastusoikeuksien siirtojärjestelmien perustaminen

Jäsenvaltiot voivat perustaa kalastusoikeuksien siirtojärjestelmän. Tällaisen järjestelmän perustaneiden jäsenvaltioiden on perustettava ja ylläpidettävä siirrettävien kalastusoikeuksien rekisteriä.

22 artikla

Kalastuskapasiteetin mukauttaminen ja hallinnointi

1.   Jäsenvaltioiden on ajan mittaan toteutettava toimenpiteitä laivastojensa kalastuskapasiteetin mukauttamiseksi omiin kalastusmahdollisuuksiinsa ottaen huomioon suuntaukset ja parhaat tieteelliset lausunnot niiden välisen vakaan ja kestävän tasapainon saavuttamiseksi.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetun tavoitteen saavuttamiseksi jäsenvaltioiden on lähetettävä komissiolle laivastojensa kalastuskapasiteetin ja niiden kalastusmahdollisuuksien välistä tasapainoa koskeva selvitys kunkin vuoden toukokuun 31 päivään mennessä. Jotta edistettäisiin yhteisen lähestymistavan noudattamista koko unionissa, tämä selvitys laaditaan komission kehittämien yhteisten suuntaviivojen mukaisesti, joissa esitetään asiaankuuluvat tekniset, sosiaaliset ja taloudelliset parametrit.

Selvityksiin on sisällyttävä arvio kunkin jäsenvaltion kansallisen laivaston ja kaikkien laivastonosien vuosittaisesta kapasiteetista. Selvityksissä on pyrittävä määrittelemään laivastonosien rakenteellinen ylikapasiteetti ja arvioimaan niiden pitkän aikavälin kannattavuus. Selvitykset asetetaan julkisesti saataville.

3.   Edellä 2 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetun arvion osalta jäsenvaltioiden on laadittava analyysinsa laivastojensa kalastuskapasiteetin ja niiden kalastusmahdollisuuksien välisen tasapainon pohjalta. Syrjäisimpien alueiden vesillä toimivien laivastojen ja yksinomaan unionin vesien ulkopuolella toimivien alusten osalta on laadittava erilliset arviot.

4.   Jos arvio osoittaa selvästi, että kalastuskapasiteettia ei ole tosiasiallisesti tasapainotettu kalastusmahdollisuuksia vastaavaksi, jäsenvaltion on laadittava toimintasuunnitelma kullekin sellaiselle laivastonosalle, jolla on selvästi havaittu olevan merkittävää ylikapasiteettia, ja liitettävä se selvitykseensä. Toimintasuunnitelmassa on esitettävä mukauttamiskohteet ja välineet tasapainoon pääsemiseksi sekä selkeä aikataulu sen täytäntöönpanolle.

Komissio laatii Euroopan parlamentille ja neuvostolle vuosittain selvityksen jäsenvaltioiden laivastojen kalastuskapasiteetin ja kalastusmahdollisuuksien tasapainosta 2 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettujen suuntaviivojen mukaisesti. Selvityksessä on oltava tämän kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut toimintasuunnitelmat. Ensimmäinen selvitys on toimitettava viimeistään 31 päivänä maaliskuuta 2015.

Edellä 2 kohdassa tarkoitetun selvityksen laatimatta jättäminen ja/tai tämän kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun toimintasuunnitelman täytäntöönpanon laiminlyönti voivat johtaa kyseiselle jäsenvaltiolle maksettavan, myöhemmin annettavan meri- ja kalastuspolitiikan rahoituksen ehtoja vuosina 2014–2020 koskevan unionin säädöksen mukaisen, laivastonosaan tai -osiin tarkoitettuja investointeja koskevan unionin rahoitustuen keskeyttämiseen tai lykkäämiseen samassa suhteessa.

5.   Alusta ei saa julkisella tuella poistaa laivastosta, ellei kalastuslisenssiä ja kalastuslupia ole ensin peruutettu.

6.   Julkisella tuella käytöstä poistettujen kalastusalusten kalastuskapasiteettia ei saa korvata uudella kapasiteetilla.

7.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että ... päivästä ... kuuta ... (24) alkaen niiden laivaston kalastuskapasiteetti ei missään vaiheessa ylitä liitteessä II vahvistettuja kalastuskapasiteetin ylärajoja.

23 artikla

Lisäys-/poistojärjestelmä

1.   Jäsenvaltioiden on hallinnoitava laivastojensa lisäyksiä ja poistoja siten, että laivastoon ilman julkista tukea tehtävän uuden kapasiteetin lisäyksen vastapainona on aikaisempi ilman julkista tukea tehty vähintään samansuuruinen kapasiteetin poisto.

2.   Komissio voi hyväksyä täytäntöönpanosäädöksiä, joilla vahvistetaan tämän artiklan täytäntöönpanoa koskevat säännöt. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 47 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

3.   Viimeistään ... päivänä ... kuuta ... (25) komissio arvioi lisäys-/poistojärjestelmää sen perusteella, miten laivastokapasiteetti ja kartoitetut kalastusmahdollisuudet kehittyvät toisiinsa nähden, ja ehdottaa tarvittaessa muutosta tähän järjestelmään.

24 artikla

Kalastuslaivastorekisterit

1.   Jäsenvaltioiden on kirjattava niiden lipun alla purjehtivien unionin kalastusalusten omistajaa, aluksen ja pyydysten ominaisuuksia sekä toimintaa koskevat tiedot, joita tarvitaan tämän asetuksen nojalla vahvistettujen toimenpiteiden hallinnoimiseksi.

2.   Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle 1 kohdassa tarkoitetut tiedot.

3.   Komissio pitää yllä unionin kalastuslaivastorekisteriä, joka sisältää sen 2 kohdan nojalla saamat tiedot. Se huolehtii unionin kalastuslaivastorekisterin julkisuudesta varmistaen asianmukaisen henkilötietojen suojan.

4.   Komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädöksin tekniset toteuttamisvaatimukset, jotka koskevat 1, 2 ja 3 kohdassa tarkoitettujen tietojen kirjaamista, muotoa ja toimittamistapaa. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 47 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

V   OSA

KALASTUKSENHOIDON TIETEELLINEN PERUSTA

25 artikla

Kalastuksenhoidossa tarvittavat tiedot

1.   Jäsenvaltioiden on tiedonkeruun alalla hyväksyttyjä sääntöjä noudattaen kerättävä ja hallinnoitava kalastuksenhoidossa tarvittavia biologisia, ympäristöä koskevia, teknisiä ja sosioekonomisia tietoja ja saatettava nämä tiedot loppukäyttäjien saataville, mukaan luettuina komission nimeämät elimet. Tällaisten tietojen hankkimiseen ja hallinnointiin voidaan myöntää meri- ja kalatalousrahaston rahoitusta myöhemmin annettavan meri- ja kalastuspolitiikan rahoituksen ehtoja vuosina 2014–2020 koskevan unionin säädöksen mukaisesti. Kyseisten tietojen avulla olisi erityisesti voitava arvioida

| a) | hyödynnettyjen meren biologisten luonnonvarojen tilaa; |
| --- | --- |

a)

hyödynnettyjen meren biologisten luonnonvarojen tilaa;

| b) | kalastuksen voimakkuutta sekä vaikutuksia, joita kalastustoiminnasta kohdistuu meren biologisiin luonnonvaroihin ja meriekosysteemeihin; sekä |
| --- | --- |

b)

kalastuksen voimakkuutta sekä vaikutuksia, joita kalastustoiminnasta kohdistuu meren biologisiin luonnonvaroihin ja meriekosysteemeihin; sekä

| c) | kalastus-, vesiviljely- ja jalostusalojen sosioekonomista tilannetta unionin vesillä ja niiden ulkopuolella. |
| --- | --- |

c)

kalastus-, vesiviljely- ja jalostusalojen sosioekonomista tilannetta unionin vesillä ja niiden ulkopuolella.

2.   Tällaisten tietojen keräämisessä, hallinnoinnissa ja käytössä on noudatettava seuraavia periaatteita:

| a) | täsmällisyys ja luotettavuus sekä oikea-aikainen keruu; |
| --- | --- |

a)

täsmällisyys ja luotettavuus sekä oikea-aikainen keruu;

| b) | koordinointimekanismien käyttö, jotta voidaan välttää päällekkäisyyttä kerättäessä tietoja eri tarkoituksiin; |
| --- | --- |

b)

koordinointimekanismien käyttö, jotta voidaan välttää päällekkäisyyttä kerättäessä tietoja eri tarkoituksiin;

| c) | kerättyjen tietojen turvallinen varastointi ja suojaaminen atk-pohjaisissa tietokannoissa ja niiden julkinen saatavuus tarvittaessa, myös yhteenkoottuina, siten, että varmistetaan luottamuksellisuus; |
| --- | --- |

c)

kerättyjen tietojen turvallinen varastointi ja suojaaminen atk-pohjaisissa tietokannoissa ja niiden julkinen saatavuus tarvittaessa, myös yhteenkoottuina, siten, että varmistetaan luottamuksellisuus;

| d) | komissiolla tai sen nimeämillä elimillä on oltava tietojen olemassaolon ja laadun tarkastamiseksi pääsy kerättyjen tietojen käsittelyssä käytettäviin kansallisiin tietokantoihin ja -järjestelmiin; |
| --- | --- |

d)

komissiolla tai sen nimeämillä elimillä on oltava tietojen olemassaolon ja laadun tarkastamiseksi pääsy kerättyjen tietojen käsittelyssä käytettäviin kansallisiin tietokantoihin ja -järjestelmiin;

| e) | asiaankuuluvien tietojen ja niitä koskevien keruumenetelmien on oltava oikea-aikaisesti saatavilla elimille, joilla on tutkimuksen tai hallinnon näkökulmasta mielenkiintoa kalastusalan tietojen tieteellistä analysointia kohtaan, ja kaikille muille kiinnostuneille osapuolille, paitsi olosuhteissa, joissa sovellettava unionin oikeus edellyttää tietosuojaa ja luottamuksellisuutta. |
| --- | --- |

e)

asiaankuuluvien tietojen ja niitä koskevien keruumenetelmien on oltava oikea-aikaisesti saatavilla elimille, joilla on tutkimuksen tai hallinnon näkökulmasta mielenkiintoa kalastusalan tietojen tieteellistä analysointia kohtaan, ja kaikille muille kiinnostuneille osapuolille, paitsi olosuhteissa, joissa sovellettava unionin oikeus edellyttää tietosuojaa ja luottamuksellisuutta.

3.   Jäsenvaltioiden on toimitettava joka vuosi komissiolle selvitys kansallisten tiedonkeruuohjelmiensa täytäntöönpanosta ja asetettava ne julkisesti saataville.

Komissio arvioi vuotuista tiedonkeruuselvitystä kuultuaan tieteellistä neuvoa-antavaa elintään ja tarvittaessa asianomaisia alueellisia kalastuksenhoitojärjestöjä, joissa unioni on sopimuspuolena tai tarkkailijana, sekä asianomaisia kansainvälisiä tieteellisiä elimiä.

4.   Jäsenvaltioiden on varmistettava kalastuksenhoitoa varten tarvittavan tutkimustiedon, myös sosioekonomisen tiedon, keruun ja hallinnan kansallinen koordinointi. Tätä varten ne nimeävät kansallisen vastuuhenkilön ja järjestävät vuosittain kansallisen koordinointikokouksen. Komissiolle on ilmoitettava kansallisista koordinointitoimista, ja se on kutsuttava koordinointikokouksiin.

5.   Jäsenvaltioiden on tiiviissä yhteistyössä komission kanssa koordinoitava tiedonkeruutoimintansa samalla merialueella toimivien muiden jäsenvaltioiden kanssa, ja niiden on kaikin tavoin pyrittävä koordinoimaan toimintansa niiden kolmansien maiden kanssa, joiden suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan kuuluvia vesialueita on samalla merialueella.

6.   Tiedon keruu, hallinnointi ja käyttö on suoritettava kustannustehokkaalla tavalla.

7.   Jos jäsenvaltio laiminlyö tiedonkeruun ja/tai tietojen oikea-aikaisen toimittamisen loppukäyttäjälle, se voi johtaa kyseiselle jäsenvaltiolle maksettavan unionin rahoitustuen keskeyttämiseen tai lykkäämiseen samassa suhteessa myöhemmin annettavan meri- ja kalastuspolitiikan rahoituksen ehtoja vuosina 2014–2020 koskevan unionin säädöksen mukaisesti.

26 artikla

Tieteellisten elinten kuuleminen

Komissio kuulee asianmukaisia tieteellisiä elimiä. Tieteellis-teknis-taloudellista kalastuskomiteaa kuullaan tarvittaessa meren elollisten luonnonvarojen säilyttämisen ja hoidon kannalta merkittävistä kysymyksistä, jollaisia ovat muun muassa biologiset, taloudelliset, ympäristölliset, sosiaaliset ja tekniset tekijät. Tieteellisiä elimiä kuultaessa otetaan huomioon julkisten varojen asianmukainen hoito, jotta vältetään tällaisten elinten työn päällekkäisyys.

27 artikla

Tutkimus ja tieteelliset lausunnot

1.   Jäsenvaltioiden on toteutettava kalastukseen ja vesiviljelyyn liittyviä tutkimus- ja innovointiohjelmia. Niiden on koordinoitava tiiviissä yhteistyössä komission kanssa kalastukseen liittyvää tutkimusta ja innovointia sekä tieteellisiä lausuntoja koskevia ohjelmia muiden jäsenvaltioiden sekä unionin tutkimus- ja innovointirakenteiden kanssa, ja tarvittaessa mukaan on otettava asianomaiset neuvoa-antavat toimikunnat. Näille toimille voidaan myöntää rahoitusta unionin talousarviosta unionin asiaa koskevien oikeudellisten säädösten mukaisesti.

2.   Jäsenvaltioiden on asianomaisten sidosryhmien osallistamisella, muun muassa käytettävissä olevia unionin taloudellisia resursseja käyttämällä ja keskinäisellä koordinoinnilla varmistettava, että tieteelliseen neuvoa-antavaan prosessiin on käytettävissä tarpeen mukaan osaamista ja henkilöresursseja.

VI   OSA

ULKOSUHDEPOLITIIKKA

28 artikla

Tavoitteet

1.   Jotta varmistettaisiin meren elollisten luonnonvarojen ja meriympäristön kestävä hyödyntäminen, hoito ja säilyttäminen, unioni harjoittaa ulkoisia kalastussuhteitaan kansainvälisten velvoitteiden ja kalastuspolitiikan tavoitteiden sekä 2 ja 3 artiklassa asetettujen tavoitteiden ja periaatteiden mukaisesti.

2.   Erityisesti unioni:

| a) | osallistuu aktiivisesti tieteellisen tiedon ja tieteellisten lausuntojen tuottamiseen ja edistää tätä toimintaa; |
| --- | --- |

a)

osallistuu aktiivisesti tieteellisen tiedon ja tieteellisten lausuntojen tuottamiseen ja edistää tätä toimintaa;

| b) | edistää unionin aloitteiden poliittista johdonmukaisuutta, erityisesti ympäristöä, kauppaa ja kehitystä koskevien toimien osalta, ja lujittaa kehitysyhteistyön ja tieteellisen, teknisen ja taloudellisen yhteistyön puitteissa toteutettujen toimien johdonmukaisuutta; |
| --- | --- |

b)

edistää unionin aloitteiden poliittista johdonmukaisuutta, erityisesti ympäristöä, kauppaa ja kehitystä koskevien toimien osalta, ja lujittaa kehitysyhteistyön ja tieteellisen, teknisen ja taloudellisen yhteistyön puitteissa toteutettujen toimien johdonmukaisuutta;

| c) | myötävaikuttaa kestävään kalastustoimintaan, joka on taloudellisesti kannattavaa ja edistää työllisyyttä unionissa; |
| --- | --- |

c)

myötävaikuttaa kestävään kalastustoimintaan, joka on taloudellisesti kannattavaa ja edistää työllisyyttä unionissa;

| d) | varmistaa, että unionin vesien ulkopuolella harjoitettava unionin kalastustoiminta perustuu samoihin periaatteisiin ja vaatimuksiin kuin yhteisen kalastuspolitiikan alalla sovellettavassa unionin oikeudessa ja edistää unionin toimijoiden tasapuolisia toimintaedellytyksiä muiden kolmansien maiden toimijoihin nähden; |
| --- | --- |

d)

varmistaa, että unionin vesien ulkopuolella harjoitettava unionin kalastustoiminta perustuu samoihin periaatteisiin ja vaatimuksiin kuin yhteisen kalastuspolitiikan alalla sovellettavassa unionin oikeudessa ja edistää unionin toimijoiden tasapuolisia toimintaedellytyksiä muiden kolmansien maiden toimijoihin nähden;

| e) | edistää ja tukee kaikissa kansainvälisissä yhteyksissä tarvittavia toimia, joita tarvitaan LIS-kalastuksen kitkemiseksi; |
| --- | --- |

e)

edistää ja tukee kaikissa kansainvälisissä yhteyksissä tarvittavia toimia, joita tarvitaan LIS-kalastuksen kitkemiseksi;

| f) | edistää alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen valvontakomiteoiden perustamista ja vahvistamista, toiminnan säännöllisiä riippumattomia arvioita ja asianmukaisia korjaavia toimia sekä tehokkaita ja varoittavia seuraamuksia, joita on sovellettava avoimella ja syrjimättömällä tavalla. |
| --- | --- |

f)

edistää alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen valvontakomiteoiden perustamista ja vahvistamista, toiminnan säännöllisiä riippumattomia arvioita ja asianmukaisia korjaavia toimia sekä tehokkaita ja varoittavia seuraamuksia, joita on sovellettava avoimella ja syrjimättömällä tavalla.

3.   Tämän osan säännökset eivät rajoita perussopimuksen 218 artiklan nojalla hyväksyttyjen kansainvälisten sopimusten erityisiä säännöksiä.

I OSASTO

Kansainväliset kalastusjärjestöt

29 artikla

Unionin toiminta kansainvälisissä kalastusjärjestöissä

1.   Unioni tukee ja edistää aktiivisesti kalastusalan kansainvälisten järjestöjen, myös alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen, toimintaa.

2.   Kalastusalan kansainvälisissä järjestöissä ja alueellisissa kalastuksenhoitojärjestöissä esitettävä unionin kanta perustuu parhaisiin käytettävissä oleviin tieteellisiin lausuntoihin, jotta voidaan varmistaa kalavarojen hoito 2 artiklassa, erityisesti sen 2 kohdassa sekä 4 kohdan b alakohdassa säädettyjen tavoitteiden mukaisesti. Unionin olisi pyrittävä johtamaan alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen toiminnan tehostamisprosessia, jotta ne pystyisivät paremmin säilyttämään ja hoitamaan vastuualueelleen kuuluvia meren elollisia luonnonvaroja.

3.   Unioni tukee aktiivisesti kalastusmahdollisuuksien asianmukaisten ja avoimien jakomenetelmien kehittämistä.

4.   Unioni edistää alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen keskinäistä yhteistyötä ja niiden sääntelykehysten välistä johdonmukaisuutta ja tukee tieteellisen tiedon ja tieteellisten lausuntojen tuottamista sen varmistamiseksi, että niiden suositukset perustuvat tällaisiin tieteellisiin lausuntoihin.

30 artikla

Kansainvälisten määräysten noudattaminen

Unioni tekee muun muassa Euroopan kalastuksenvalvontavirastossa, jäljempänä ’virasto’, yhteistyötä kolmansien maiden sekä kalastusalan kansainvälisten järjestöjen, myös alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen, kanssa tehostaakseen toimenpiteiden noudattamista, erityisesti torjuakseen LIS-kalastusta ja varmistaakseen, että tällaisten kansainvälisten järjestöjen hyväksymiä toimenpiteitä noudatetaan tarkasti.

II OSASTO

Kestävää kalastusta koskevat kumppanuussopimukset

31 artikla

Kestävää kalastusta koskevien kumppanuussopimusten periaatteet ja tavoitteet

1.   Kolmansien maiden kanssa tehtävissä kestävää kalastusta koskevissa kumppanuussopimuksissa vahvistetaan oikeudelliset, ympäristölliset, taloudelliset ja sosiaaliset näkökohdat kattava hallintokehys unionin kalastusalusten kolmansien maiden vesillä harjoittamaa kalastustoimintaa varten.

Tällaisiin kehyksiin voi sisältyä seuraavaa:

| a) | tarpeellisten tiede- ja tutkimuslaitosten kehittäminen ja tukeminen; |
| --- | --- |

a)

tarpeellisten tiede- ja tutkimuslaitosten kehittäminen ja tukeminen;

| b) | seuranta-, valvonta- ja tarkkailuvalmiudet; |
| --- | --- |

b)

seuranta-, valvonta- ja tarkkailuvalmiudet;

| c) | muiden sellaisten valmiuksien kehittämistoimet, jotka liittyvät kolmannen maan kestävän kalastuspolitiikan kehittämiseen. |
| --- | --- |

c)

muiden sellaisten valmiuksien kehittämistoimet, jotka liittyvät kolmannen maan kestävän kalastuspolitiikan kehittämiseen.

2.   Meren elollisten luonnonvarojen ylimäärien kestävän hyödyntämisen varmistamiseksi unioni pyrkii siihen, että kolmansien maiden kanssa tehtävät kalastuskumppanuussopimukset ovat sekä unionia että kyseistä kumppanimaata, myös sen paikallisväestöä ja kalastusalaa, hyödyttäviä ja siihen, että niillä edistetään unionin kalastuslaivastojen toiminnan jatkumista ja pyritään saamaan saatavilla olevista ylimääristä asianmukainen osuus, joka on oikeassa suhteessa unionin kalastuslaivastojen etuihin.

3.   Jotta varmistetaan, että kestävää kalastusta koskevien kumppanuussopimusten nojalla kalastavat unionin kalastusalukset toimivat tarvittaessa samoja vaatimuksia noudattaen kuin unionin kalastusalukset unionin vesillä, unioni pyrkii sisällyttämään kestävää kalastusta koskeviin kumppanuussopimuksiin kala- ja kalastustuotteiden purkamisvelvoitetta koskevat asianmukaiset määräykset.

4.   Unionin kalastusalukset saavat pyytää ainoastaan UNCLOSin 62 artiklan 2 ja 3 kohdassa tarkoitetun sallitun saaliin ylimäärän, joka on määritelty selkeästi ja avoimesti parhaiden käytettävissä olevien tieteellisten lausuntojen sekä sellaisten tietojen perusteella, jotka on vaihdettu kyseisiä kantoja koskevasta kaikkien laivastojen kokonaispyyntiponnistuksesta unionin ja kolmannen maan välillä. Hajallaan olevien tai laajasti vaeltavien kalakantojen kalastuksen osalta käytettävissä olevien varojen määrittelyssä olisi otettava asianmukaisesti huomioon alueellisella tasolla tehtävät tieteelliset arvioinnit sekä alueellisen kalastuksenhoitojärjestön hyväksymät säilyttämis- ja hoitotoimenpiteet.

5.   Unionin kalastusalukset eivät saa harjoittaa toimintaa sellaisen kolmannen maan vesillä, jonka kanssa kestävää kalastusta koskeva kumppanuussopimus on voimassa, ellei kalastusaluksilla ole mainitun sopimuksen mukaisesti annettua kalastuslupaa.

6.   Unioni varmistaa, että kestävää kalastusta koskevat kumppanuussopimukset sisältävät näiden sopimusten olennaisena osana demokratian periaatteiden ja ihmisoikeuksien kunnioittamista koskevan lausekkeen.

Nämä sopimukset sisältävät mahdollisuuksien mukaan myös seuraavaa:

| a) | lauseke, jolla kielletään suotuisampien ehtojen myöntäminen kyseisillä vesillä kalastaville eri laivastoille kuin unionin taloudellisille toimijoille, mukaan lukien edut, jotka koskevat luonnonvarojen säilyttämistä, kehittämistä ja hoitoa sekä rahoitusjärjestelyjä samoin kuin maksuja ja oikeuksia, jotka liittyvät kalastuslupien myöntämiseen; |
| --- | --- |

a)

lauseke, jolla kielletään suotuisampien ehtojen myöntäminen kyseisillä vesillä kalastaville eri laivastoille kuin unionin taloudellisille toimijoille, mukaan lukien edut, jotka koskevat luonnonvarojen säilyttämistä, kehittämistä ja hoitoa sekä rahoitusjärjestelyjä samoin kuin maksuja ja oikeuksia, jotka liittyvät kalastuslupien myöntämiseen;

| b) | yksinoikeuslauseke, joka liittyy 5 kohtaan säädettyyn sääntöön. |
| --- | --- |

b)

yksinoikeuslauseke, joka liittyy 5 kohtaan säädettyyn sääntöön.

7.   Unionissa pyritään valvomaan sellaisten unionin kalastusalusten toimintaa, jotka toimivat muilla kuin unionin vesillä kestävää kalastusta koskevien kumppanuussopimusten kehyksen ulkopuolella.

8.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että niiden lipun alla purjehtivat unionin kalastusalukset, jotka toimivat muilla kuin unionin vesillä, kykenevät antamaan yksityiskohtaisia ja täsmällisiä tietoja kaikista pyynti- ja jalostustoimista.

9.   Edellä 5 kohdassa tarkoitetun kalastusluvan saa myöntää alukselle, joka on poistunut unionin kalastuslaivastorekisteristä ja palannut siihen 24 kuukauden kuluessa, vain jos kyseisen aluksen omistaja on toimittanut lippuvaltion toimivaltaisille viranomaisille kaikki tiedot, joita tarvitaan sen toteamiseksi, että tuona aikana alus toimi täysin niiden vaatimusten mukaisesti, joita sovelletaan unionin lipun alla purjehtiviin aluksiin.

Jos valtio, jonka lipun alla kyseinen alus sai purjehtia sinä aikana, kun se oli poistettuna unionin kalastuslaivastorekisteristä, on todettu LIS-kalastuksen torjumisen, estämisen ja poistamisen kannalta yhteistyöhön osallistumattomaksi valtioksi unionin oikeuden mukaisesti tai meren elollisten luonnonvarojen kestämättömän hyödyntämisen sallivaksi valtioksi, sellainen kalastuslupa voidaan myöntää vain, jos voidaan todeta, että kyseinen alus lopetti kalastustoimet ja omistaja ryhtyi välittömiin toimiin aluksen poistamiseksi tuon valtion rekisteristä.

10.   Komissio järjestää kunkin kestävää kalastusta koskevaan kumppanuussopimukseen liitettävän pöytäkirjan osalta riippumattoman ennakko- ja jälkiarvioinnin ja asettaa ne Euroopan parlamentin ja neuvoston saataville hyvissä ajoin ennen kuin se esittää neuvostolle suosituksen jatkopöytäkirjaa koskevien neuvottelujen avaamista koskevan luvan antamisesta. Yhteenveto tällaisista arvioinneista asetetaan julkisesti saataville.

32 artikla

Rahoitustuki

1.   Unioni antaa kolmansille maille rahoitustukea kalastuskumppanuussopimusten kautta tarkoituksena

| a) | korvata osa kustannuksista, jotka aiheutuvat mahdollisuudesta hyödyntää kalavaroja kolmansien maiden vesillä; se osa kustannuksista, joka unionin varustajien on maksettava mahdollisuudesta hyödyntää kalavaroja, on arvioitava kunkin kalastuskumppanuussopimuksen tai sen pöytäkirjan osalta; sen on oltava oikeudenmukainen, syrjimätön ja oikeassa suhteessa hyödyntämismahdollisuudesta koituviin hyötyihin; |
| --- | --- |

a)

korvata osa kustannuksista, jotka aiheutuvat mahdollisuudesta hyödyntää kalavaroja kolmansien maiden vesillä; se osa kustannuksista, joka unionin varustajien on maksettava mahdollisuudesta hyödyntää kalavaroja, on arvioitava kunkin kalastuskumppanuussopimuksen tai sen pöytäkirjan osalta; sen on oltava oikeudenmukainen, syrjimätön ja oikeassa suhteessa hyödyntämismahdollisuudesta koituviin hyötyihin;

| b) | perustaa kolmansien maiden kestävän kalastuspolitiikan kehittämiselle hallintokehys, mukaan luettuina tarpeellisten tiede- ja tutkimuslaitosten kehittäminen ja ylläpito, edistää kuulemisprosesseja eturyhmien kanssa sekä luoda seuranta-, tarkkailu- ja valvontavalmiudet ja muita valmiuksien kehittämistoimia. Rahoitustuen saannin edellytyksenä on tiettyjen tulosten saavuttaminen, ja tuen on täydennettävä kyseisten kolmansien maiden kehityshankkeita ja -ohjelmia ja oltava yhdenmukaista niiden kanssa. |
| --- | --- |

b)

perustaa kolmansien maiden kestävän kalastuspolitiikan kehittämiselle hallintokehys, mukaan luettuina tarpeellisten tiede- ja tutkimuslaitosten kehittäminen ja ylläpito, edistää kuulemisprosesseja eturyhmien kanssa sekä luoda seuranta-, tarkkailu- ja valvontavalmiudet ja muita valmiuksien kehittämistoimia. Rahoitustuen saannin edellytyksenä on tiettyjen tulosten saavuttaminen, ja tuen on täydennettävä kyseisten kolmansien maiden kehityshankkeita ja -ohjelmia ja oltava yhdenmukaista niiden kanssa.

2.   Kussakin kestävää kalastusta koskevassa kumppanuussopimuksessa alakohtaisen tuen rahoitustuki irrotetaan kalavarojen hyödyntämisoikeudesta maksettavista maksuista. Unioni vaatii edellytyksenä rahoitustuen mukaisille maksuille tiettyjä tuloksia ja seuraa edistymistä tarkasti.

III OSASTO

Yhteisesti tärkeiden kantojen hoito

33 artikla

Unionin ja kolmansien maiden yhteisesti tärkeiden kantojen hoitoa sekä vaihtoa ja yhteistä hoitoa koskevien sopimusten periaatteet ja tavoitteet

1.   Jos myös kolmannet maat hyödyntävät yhteisesti tärkeitä kantoja, unioni pyrkii varmistamaan kyseisten kolmansien maiden kanssa, että kantoja hallinnoidaan kestävällä tavalla, joka on yhdenmukainen tämän asetuksen ja erityisesti sen 2 artiklan 2 kohdassa säädetyn tavoitteen kanssa. Jos muodolliseen yhteisymmärrykseen ei päästä, unioni pyrkii kaikin tavoin saamaan aikaan yhteisiä järjestelyjä tällaisten kantojen kalastusta varten, jotta kestävä hoito olisi mahdollista erityisesti 2 artiklan 2 kohdan tavoitteen osalta, ja edistämään siten unionin toimijoiden tasapuolisia toimintaedellytyksiä.

2.   Kolmansien maiden kanssa jaettujen kantojen kestävän hyödyntämisen varmistamiseksi ja unionin laivastojen kalastustoimien vakauden takaamiseksi unioni pyrkii UNCLOSin mukaisesti tekemään kolmansien maiden kanssa kahden- tai monenvälisiä sopimuksia yhteisten kantojen hoitamiseksi, mukaan lukien tarvittaessa vesialueille pääsyn ja luonnonvarojen hyödyntämismahdollisuuden sekä niihin liittyvien ehtojen vahvistaminen, säilyttämistoimenpiteiden yhdenmukaistaminen ja kalastusmahdollisuuksien vaihto.

VII   OSA

VESIVILJELY

34 artikla

Kestävän vesiviljelyn edistäminen

1.   Kestävyyden, elintarviketurvan ja elintarvikkeiden saatavuuden sekä kasvun ja työllisyyden edistämiseksi komissio laatii kestävän vesiviljelytoiminnan kehittämisen yhteisiä painopisteitä ja tavoitteita koskevat ei-sitovat unionin strategiset suuntaviivat. Näissä suuntaviivoissa otetaan huomioon unionin jäsenvaltioiden erilaiset lähtökohdat ja olosuhteet, ja ne muodostavat perustan monivuotisille kansallisille strategiasuunnitelmille pyrkimyksenä

| a) | parantaa vesiviljelyalan kilpailukykyä ja tukea sen kehittymistä ja innovointia; |
| --- | --- |

a)

parantaa vesiviljelyalan kilpailukykyä ja tukea sen kehittymistä ja innovointia;

| b) | vähentää hallinnollista rasitetta ja tehdä unionin oikeuden täytäntöönpanosta tehokkaampaa ja sidosryhmien tarpeet paremmin huomioon ottavaa; |
| --- | --- |

b)

vähentää hallinnollista rasitetta ja tehdä unionin oikeuden täytäntöönpanosta tehokkaampaa ja sidosryhmien tarpeet paremmin huomioon ottavaa;

| c) | kannustaa taloudelliseen toimintaan; |
| --- | --- |

c)

kannustaa taloudelliseen toimintaan;

| d) | lisätä monipuolistumista ja parantaa elämän laatua rannikko- ja sisämaa-alueilla; |
| --- | --- |

d)

lisätä monipuolistumista ja parantaa elämän laatua rannikko- ja sisämaa-alueilla;

| e) | liittää vesiviljelytoiminta meri-, rannikko- ja sisämaa-alueiden suunnitteluun. |
| --- | --- |

e)

liittää vesiviljelytoiminta meri-, rannikko- ja sisämaa-alueiden suunnitteluun.

2.   Jäsenvaltioiden on laadittava oman alueensa vesiviljelytoiminnan kehittämistä koskeva monivuotinen kansallinen strategiasuunnitelma viimeistään ... päivänä ... kuuta ... (26).

3.   Monivuotisessa kansallisessa strategiasuunnitelmassa esitetään jäsenvaltion tavoitteet ja niiden saavuttamiseksi tarvittavat toimenpiteet ja aikataulut.

4.   Monivuotisilla kansallisilla strategiasuunnitelmilla on erityisesti seuraavat tavoitteet:

| a) | hallinnon yksinkertaistaminen, erityisesti arviointien ja vaikutustutkimusten sekä lisenssien osalta; |
| --- | --- |

a)

hallinnon yksinkertaistaminen, erityisesti arviointien ja vaikutustutkimusten sekä lisenssien osalta;

| b) | vesille ja muille alueille koskevan pääsyn kohtuullisen varmuuden turvaaminen vesiviljelyalan toimijoille; |
| --- | --- |

b)

vesille ja muille alueille koskevan pääsyn kohtuullisen varmuuden turvaaminen vesiviljelyalan toimijoille;

| c) | ympäristöä, taloutta sekä sosiaalisia kysymyksiä koskevat indikaattorit; |
| --- | --- |

c)

ympäristöä, taloutta sekä sosiaalisia kysymyksiä koskevat indikaattorit;

| d) | muiden mahdollisten, erityisesti naapurijäsenvaltioiden meren elollisiin luonnonvaroihin ja meriekosysteemeihin kohdistuvien rajat ylittävien vaikutusten arviointi; |
| --- | --- |

d)

muiden mahdollisten, erityisesti naapurijäsenvaltioiden meren elollisiin luonnonvaroihin ja meriekosysteemeihin kohdistuvien rajat ylittävien vaikutusten arviointi;

| e) | kansallisten tutkimusohjelmien välisen synergian luominen sekä kalastusalan ja tiedeyhteisön välinen yhteistyö; |
| --- | --- |

e)

kansallisten tutkimusohjelmien välisen synergian luominen sekä kalastusalan ja tiedeyhteisön välinen yhteistyö;

| f) | kestävästi tuotetun ja laadukkaan ruoan kilpailuaseman edistäminen; |
| --- | --- |

f)

kestävästi tuotetun ja laadukkaan ruoan kilpailuaseman edistäminen;

| g) | vesiviljelykäytäntöjen ja -tutkimuksen edistäminen, jotta lisättäisiin ympäristön ja kalavarojen kannalta myönteisiä vaikutuksia ja vähennettäisiin kielteisiä vaikutuksia, muun muassa vähentämällä rehutuotannossa käytettyihin kalakantoihin kohdistuvaa painetta ja parantamalla resurssitehokkuutta. |
| --- | --- |

g)

vesiviljelykäytäntöjen ja -tutkimuksen edistäminen, jotta lisättäisiin ympäristön ja kalavarojen kannalta myönteisiä vaikutuksia ja vähennettäisiin kielteisiä vaikutuksia, muun muassa vähentämällä rehutuotannossa käytettyihin kalakantoihin kohdistuvaa painetta ja parantamalla resurssitehokkuutta.

5.   Jäsenvaltioiden on vaihdettava avoimen koordinointimenetelmän kautta tietoja ja parhaita käytäntöjä monivuotisiin kansallisiin strategiasuunnitelmiin sisältyvistä kansallisista toimenpiteistä.

6.   Komissio kannustaa tietojen ja parhaiden käytäntöjen vaihtoon jäsenvaltioiden kesken ja edistää monivuotisessa kansallisessa strategiasuunnitelmassa esitettyjen kansallisten toimenpiteiden koordinointia.

VIII   OSA

YHTEINEN MARKKINAJÄRJESTELY

35 artikla

Tavoitteet

1.   Perustetaan kalastus- ja vesiviljelytuotealan yhteinen markkinajärjestely, jäljempänä ’yhteinen markkinajärjestely’:

| a) | edistämään 2 artiklassa säädettyjen tavoitteiden saavuttamista ja erityisesti meren elollisten luonnonvarojen kestävää hyödyntämistä; |
| --- | --- |

a)

edistämään 2 artiklassa säädettyjen tavoitteiden saavuttamista ja erityisesti meren elollisten luonnonvarojen kestävää hyödyntämistä;

| b) | luomaan kalastus- ja vesiviljelyalalle edellytykset soveltaa yhteistä kalastuspolitiikkaa sopivalla tasolla; |
| --- | --- |

b)

luomaan kalastus- ja vesiviljelyalalle edellytykset soveltaa yhteistä kalastuspolitiikkaa sopivalla tasolla;

| c) | parantamaan unionin kalastus- ja vesiviljelyalan, erityisesti tuottajien, kilpailukykyä; |
| --- | --- |

c)

parantamaan unionin kalastus- ja vesiviljelyalan, erityisesti tuottajien, kilpailukykyä;

| d) | parantamaan markkinoiden avoimuutta ja vakautta, erityisesti lisäämällä taloudellista tietämystä ja ymmärrystä kalastus- ja vesiviljelytuotteiden markkinoista unionissa koko toimitusketjun osalta, varmistamalla lisäarvon entistä tasapainoisempi jakautuminen alan koko arvoketjussa sekä parantamalla kuluttajille tiedottamista ja lisäämällä heidän tietoisuuttaan sellaisten ilmoitusten tai merkintöjen avulla, joiden tiedot ovat helposti ymmärrettävissä; |
| --- | --- |

d)

parantamaan markkinoiden avoimuutta ja vakautta, erityisesti lisäämällä taloudellista tietämystä ja ymmärrystä kalastus- ja vesiviljelytuotteiden markkinoista unionissa koko toimitusketjun osalta, varmistamalla lisäarvon entistä tasapainoisempi jakautuminen alan koko arvoketjussa sekä parantamalla kuluttajille tiedottamista ja lisäämällä heidän tietoisuuttaan sellaisten ilmoitusten tai merkintöjen avulla, joiden tiedot ovat helposti ymmärrettävissä;

| e) | tukemaan yhdenvertaisten mahdollisuuksien toteutumista kaikille unionissa kaupan pidettäville tuotteille edistämällä kalavarojen kestävää hyödyntämistä. |
| --- | --- |

e)

tukemaan yhdenvertaisten mahdollisuuksien toteutumista kaikille unionissa kaupan pidettäville tuotteille edistämällä kalavarojen kestävää hyödyntämistä.

| f) | vaikuttamaan siihen, että kuluttajien saatavilla on monipuolinen valikoima kalastus- ja vesiviljelytuotteita; |
| --- | --- |

f)

vaikuttamaan siihen, että kuluttajien saatavilla on monipuolinen valikoima kalastus- ja vesiviljelytuotteita;

| g) | antamaan kuluttajalle todennettavissa olevia ja täsmällisiä tuotteen alkuperää ja tuotantotapaa koskevia tietoja, erityisesti merkintöjen ja etiketöinnin avulla. |
| --- | --- |

g)

antamaan kuluttajalle todennettavissa olevia ja täsmällisiä tuotteen alkuperää ja tuotantotapaa koskevia tietoja, erityisesti merkintöjen ja etiketöinnin avulla.

2.   Yhteistä markkinajärjestelyä sovelletaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2013 (27) liitteessä I lueteltuihin kalastus- ja vesiviljelytuotteisiin, joita pidetään kaupan unionissa.

3.   Yhteiseen markkinajärjestelyyn sisältyvät erityisesti

| a) | alan organisointi mukaan luettuina markkinoiden vakauttamistoimenpiteet; |
| --- | --- |

a)

alan organisointi mukaan luettuina markkinoiden vakauttamistoimenpiteet;

| b) | kalastus- ja vesiviljelyalan tuottajaorganisaatioiden tuotanto- ja markkinointisuunnitelmat; |
| --- | --- |

b)

kalastus- ja vesiviljelyalan tuottajaorganisaatioiden tuotanto- ja markkinointisuunnitelmat;

| c) | yhteiset kaupan pitämisen vaatimukset; |
| --- | --- |

c)

yhteiset kaupan pitämisen vaatimukset;

| d) | kuluttajille tiedottaminen. |
| --- | --- |

d)

kuluttajille tiedottaminen.

IX   OSA

VALVONTA JA TÄYTÄNTÖÖNPANO

36 artikla

Tavoitteet

1.   Yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjen noudattaminen on varmistettava tehokkaalla unionin kalastuksenvalvontajärjestelmällä, johon kuuluu LIS-kalastuksen torjunta.

2.   Yhteisen kalastuspolitiikan valvonnan ja täytäntöönpanon perustana ja sisältönä on erityisesti

| a) | kattava, yhdennetty ja yhteinen lähestymistapa; |
| --- | --- |

a)

kattava, yhdennetty ja yhteinen lähestymistapa;

| b) | jäsenvaltioiden, komission ja viraston välinen yhteistyö ja koordinointi; |
| --- | --- |

b)

jäsenvaltioiden, komission ja viraston välinen yhteistyö ja koordinointi;

| c) | kustannustehokkuus ja suhteellisuus; |
| --- | --- |

c)

kustannustehokkuus ja suhteellisuus;

| d) | tehokkaiden valvontatekniikoiden käyttö kalastustietojen saatavuuden ja laadukkuuden varmistamiseksi; |
| --- | --- |

d)

tehokkaiden valvontatekniikoiden käyttö kalastustietojen saatavuuden ja laadukkuuden varmistamiseksi;

| e) | unionin valvonta-, tarkastus- ja täytäntöönpanokehys; |
| --- | --- |

e)

unionin valvonta-, tarkastus- ja täytäntöönpanokehys;

| f) | riskilähtöinen strategia, jonka perustana on kaikille käytettävissä oleville asiaankuuluville tiedoille automaattisesti tehtävä järjestelmällinen ristiintarkistus; |
| --- | --- |

f)

riskilähtöinen strategia, jonka perustana on kaikille käytettävissä oleville asiaankuuluville tiedoille automaattisesti tehtävä järjestelmällinen ristiintarkistus;

| g) | sääntöjen noudattamisen ja yhteistyön kulttuurin kehittäminen kaikkien toimijoiden ja kalastajien keskuudessa. |
| --- | --- |

g)

sääntöjen noudattamisen ja yhteistyön kulttuurin kehittäminen kaikkien toimijoiden ja kalastajien keskuudessa.

Unioni toteuttaa aiheelliset toimenpiteet niiden kolmansien maiden suhteen, jotka sallivat kestämätöntä kalastusta.

3.   Jäsenvaltioiden on toteutettava aiheelliset toimenpiteet varmistaakseen yhteisen kalastuspolitiikan soveltamisalalla toteutetun toiminnan valvonnan, tarkastukset ja täytäntöönpanon valvonnan, mukaan lukien tehokkaiden, oikeasuhteisten ja varoittavien seuraamusten käyttöönotto.

37 artikla

Sääntöjen noudattamista tarkasteleva asiantuntijaryhmä

1.   Komissio perustaa sääntöjen noudattamista tarkastelevan asiantuntijaryhmän tarkastelemaan, helpottamaan ja tehostamaan unionin kalastuksenvalvontajärjestelmän mukaisten velvoitteiden täytäntöönpanoa ja niiden noudattamista.

2.   Sääntöjen noudattamista tarkasteleva asiantuntijaryhmä koostuu komission ja jäsenvaltioiden edustajista. Komissio voi Euroopan parlamentin pyynnöstä pyytää Euroopan parlamenttia lähettämään asiantuntijoita osallistumaan asiantuntijaryhmän kokouksiin. Virasto saa osallistua sääntöjen noudattamista tarkastelevan asiantuntijaryhmän kokouksiin tarkkailijana.

3.   Asiantuntijaryhmän tehtävänä on erityisesti

| a) | tarkastella säännöllisesti unionin kalastuksenvalvontajärjestelmän noudattamiseen ja täytäntöönpanoon liittyviä kysymyksiä sekä tunnistaa mahdolliset yhteistä etua koskevat ongelmat yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjen täytäntöönpanossa, |
| --- | --- |

a)

tarkastella säännöllisesti unionin kalastuksenvalvontajärjestelmän noudattamiseen ja täytäntöönpanoon liittyviä kysymyksiä sekä tunnistaa mahdolliset yhteistä etua koskevat ongelmat yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjen täytäntöönpanossa,

| b) | laatia yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjen täytäntöönpanoa koskevia lausuntoja, muun muassa unionin rahoitustuen priorisoinnin osalta; ja |
| --- | --- |

b)

laatia yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjen täytäntöönpanoa koskevia lausuntoja, muun muassa unionin rahoitustuen priorisoinnin osalta; ja

| c) | vaihtaa valvonta- ja tarkastustoimia koskevia tietoja, muun muassa LIS-kalastuksen torjunnasta. |
| --- | --- |

c)

vaihtaa valvonta- ja tarkastustoimia koskevia tietoja, muun muassa LIS-kalastuksen torjunnasta.

4.   Asiantuntijaryhmä tiedottaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle säännöllisesti 3 kohdan mukaisista sääntöjen noudattamista koskevista toimista.

38 artikla

Uusia valvontatekniikoita ja tietojärjestelmiä koskevat pilottihankkeet

Komissio ja jäsenvaltiot voivat toteuttaa uusiin valvontatekniikoihin ja tietojärjestelmiin liittyviä pilottihankkeita.

39 artikla

Osallistuminen valvonta-, tarkastus-, täytäntöönpano- ja tiedonkeruukustannuksiin

Jäsenvaltiot voivat edellyttää, että niiden toimijat osallistuvat suhteellisella osuudella unionin kalastuksenvalvontajärjestelmän täytäntöönpanon ja tiedonkeruun toimintakustannuksiin.

X   OSA

RAHOITUSVÄLINEET

40 artikla

Tavoitteet

Unionin rahoitustukea voidaan myöntää 2 artiklassa asetettujen tavoitteiden saavuttamiseen tähtäävää toimintaa varten.

41 artikla

Jäsenvaltioille myönnettävän rahoitustuen edellytykset

1.   Sovellettavissa unionin oikeudellisissa säädöksissä määritettävien ehtojen mukaisesti unionin jäsenvaltioille myöntämän rahoitustuen ehtona on, että jäsenvaltiot noudattavat yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjä.

2.   Jos jäsenvaltiot eivät noudata yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjä, seurauksena voi olla yhteisen kalastuspolitiikan mukaisen unionin rahoitustuen maksujen keskeyttäminen tai lykkääminen tai rahoitusoikaisujen tekeminen tukeen. Tällaisten toimenpiteiden on oltava oikeasuhtaisia sääntöjen noudattamatta jättämisen luonteeseen, vakavuuteen, kestoon ja toistuvuuteen nähden.

42 artikla

Toimijoille myönnettävän rahoitustuen edellytykset

1.   Jollei sovellettavissa unionin oikeudellisissa säädöksissä määritettävistä ehdoista muuta johdu, unionin toimijoille myöntämän rahoitustuen ehtona on, että toimijat noudattavat yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjä.

2.   Jos toimijat rikkovat vakavalla tavalla yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjä, niiltä on evättävä väliaikaisesti tai pysyvästi mahdollisuus unionin rahoitustukeen ja/tai vähennettävä rahoitustukea, jollei hyväksyttävistä erityissäännöistä muuta johdu. Kyseisten jäsenvaltion toteuttamien toimenpiteiden on oltava varoittavia, tehokkaita ja oikeasuhtaisia sääntöjen noudattamatta jättämisen luonteeseen, vakavuuteen, kestoon ja toistuvuuteen nähden.

3.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että unionin rahoitustukea myönnetään vain siinä tapauksessa, ettei asianomaiselle toimijalle ole määrätty seuraamuksia vakavista rikkomuksista unionin rahoitustuen soveltamispäivää edeltävän vuoden aikana.

XI   OSA

NEUVOA-ANTAVAT TOIMIKUNNAT

43 artikla

Neuvoa-antavien toimikuntien perustaminen

1.   Kutakin liitteessä III ilmoitettua maantieteellistä aluetta tai toimivalta-alaa varten perustetaan neuvoa-antava toimikunta, jotta edistetään 45 artiklan 1 kohdan mukaisesti kaikkien sidosryhmien tasapainoista edustusta sekä 2 artiklassa asetettujen tavoitteiden saavuttamista.

2.   Perustetaan erityisesti seuraavat neuvoa-antavat toimikunnat liitteen III mukaisesti:

| a) | syrjäisimpien alueiden neuvoa-antava toimikunta, joka jakautuu kolmeen osaan merialueiden mukaisesti: Länsi-Atlantti, Itä-Atlantti ja Intian valtameri |
| --- | --- |

a)

syrjäisimpien alueiden neuvoa-antava toimikunta, joka jakautuu kolmeen osaan merialueiden mukaisesti: Länsi-Atlantti, Itä-Atlantti ja Intian valtameri

| b) | vesiviljelyalan neuvoa-antava toimikunta |
| --- | --- |

b)

vesiviljelyalan neuvoa-antava toimikunta

| c) | markkina-alan neuvoa-antava toimikunta |
| --- | --- |

c)

markkina-alan neuvoa-antava toimikunta

| d) | Mustanmeren neuvoa-antava toimikunta. |
| --- | --- |

d)

Mustanmeren neuvoa-antava toimikunta.

3.   Kukin neuvoa-antava toimikunta laatii oman työjärjestyksensä.

44 artikla

Neuvoa-antavien toimikuntien tehtävät

1.   Tätä asetusta sovellettaessa komission on tarvittaessa kuultava neuvoa-antavia toimikuntia.

2.   Neuvoa-antavat toimikunnat voivat

| a) | antaa suosituksia ja esittää ehdotuksia komissiolle ja asianomaiselle jäsenvaltiolle kalastuksenhoitoon liittyvistä kysymyksistä sekä kalastukseen ja vesiviljelyyn liittyvistä sosioekonomisista ja kalavarojen säilyttämistä koskevista näkökohdista, ja neuvoa-antavat toimikunnat voivat erityisesti antaa suosituksia tavoista yksinkertaistaa kalastuksenhoitoa koskevia sääntöjä; |
| --- | --- |

a)

antaa suosituksia ja esittää ehdotuksia komissiolle ja asianomaiselle jäsenvaltiolle kalastuksenhoitoon liittyvistä kysymyksistä sekä kalastukseen ja vesiviljelyyn liittyvistä sosioekonomisista ja kalavarojen säilyttämistä koskevista näkökohdista, ja neuvoa-antavat toimikunnat voivat erityisesti antaa suosituksia tavoista yksinkertaistaa kalastuksenhoitoa koskevia sääntöjä;

| b) | ilmoittaa komissiolle ja jäsenvaltioille omalla maantieteellisellä alueellaan tai toimivalta-alallaan ilmenevistä kalastuksenhoitoon sekä kalastukseen ja tarvittaessa vesiviljelyyn liittyvistä sosioekonomisista ja kalavarojen säilyttämistä koskevista ongelmista ja ehdottaa ratkaisuja näihin ongelmiin; |
| --- | --- |

b)

ilmoittaa komissiolle ja jäsenvaltioille omalla maantieteellisellä alueellaan tai toimivalta-alallaan ilmenevistä kalastuksenhoitoon sekä kalastukseen ja tarvittaessa vesiviljelyyn liittyvistä sosioekonomisista ja kalavarojen säilyttämistä koskevista ongelmista ja ehdottaa ratkaisuja näihin ongelmiin;

| c) | osallistua tiiviissä yhteistyössä tutkijoiden kanssa kalavarojen säilyttämistoimenpiteiden kehittelyssä tarvittavien tietojen keräämiseen, esittämiseen ja analysointiin. |
| --- | --- |

c)

osallistua tiiviissä yhteistyössä tutkijoiden kanssa kalavarojen säilyttämistoimenpiteiden kehittelyssä tarvittavien tietojen keräämiseen, esittämiseen ja analysointiin.

Jos jokin kysymys koskee kahden tai useamman neuvoa-antavan toimikunnan yhteistä etua, niiden on koordinoitava kantansa ja annettava asiasta yhteiset suositukset.

3.   Neuvoa-antavia toimikuntia kuullaan yhteisistä suosituksista 18 artiklan mukaisesti. Komissio ja jäsenvaltiot voivat kuulla niitä myös muiden toimenpiteiden osalta. Niiden lausunnot on otettava huomioon. Nämä kuulemiset eivät rajoita tieteellis-teknis-taloudellisen kalastuskomitean tai muiden tieteellisten elinten kuulemista. Neuvoa-antavien toimikuntien lausunnot voidaan esittää kaikille asianomaisille jäsenvaltioille ja komissiolle.

4.   Komission ja tarvittaessa asianomaisen jäsenvaltion on vastattava kahden kuukauden kuluessa 1 kohdan nojalla saamiinsa suosituksiin, ehdotuksiin ja tietoihin. Jos lopulliset toimenpiteet poikkeavat neuvoa-antavilta toimikunnilta 1 kohdan nojalla saaduista lausunnoista, suosituksista ja ehdotuksista, komission tai asianomaisen jäsenvaltion on esitettävä yksityiskohtaiset syyt poikkeamiselle.

45 artikla

Neuvoa-antavien toimikuntien kokoonpano, toiminta ja rahoitus

1.   Neuvoa-antavat toimikunnat muodostuvat:

| a) | kalatalousalan ja tapauksen mukaan vesiviljelyalan toimijoita edustavista järjestöistä ja jalostuksen ja kaupan pitämisen alojen edustajista; |
| --- | --- |

a)

kalatalousalan ja tapauksen mukaan vesiviljelyalan toimijoita edustavista järjestöistä ja jalostuksen ja kaupan pitämisen alojen edustajista;

| b) | muista yhteisen kalastuspolitiikan alan eturyhmistä, kuten ympäristöjärjestöistä ja kuluttajaryhmistä. |
| --- | --- |

b)

muista yhteisen kalastuspolitiikan alan eturyhmistä, kuten ympäristöjärjestöistä ja kuluttajaryhmistä.

2.   Kukin neuvoa-antava toimikunta muodostuu yleiskokouksesta ja toimeenpanevasta komiteasta, joihin kuuluu tarvittaessa sihteeristö ja työryhmiä 18 artiklan mukaista alueellista yhteistyötä koskevien kysymysten käsittelemiseksi, ja hyväksyy toimintansa edellyttämät toimenpiteet.

3.   Neuvoa-antavat toimikunnat toimivat ja saavat rahoitusta liitteen III mukaisesti.

4.   Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 46 artiklan mukaisesti neuvoa-antavien toimikuntien toimintaa koskevista yksityiskohdista.

XII   OSA

MENETTELYSÄÄNNÖKSET

46 artikla

Siirretyn säädösvallan käyttäminen

1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.

2.   Siirretään komissiolle ... päivästä ... kuuta ... (28). viiden vuoden ajaksi 11 artiklan 3 kohdassa, 15 artiklan 2, 3, 6 ja 7 kohdassa sekä 45 artiklan 4 kohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.

3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 11 artiklan 3 kohdassa, 15 artiklan 2, 3, 6 ja 7 kohdassa sekä 45 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

4.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

5.   Edellä olevien 11 artiklan 3 kohdan, 15 artiklan 2, 3, 6 ja 7 kohdan ja 45 artiklan 4 kohdan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.

47 artikla

Komiteamenettely

1.   Komissiota avustaa kalastus- ja vesiviljelyalan komitea. Tämä komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea.

2.   Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklaa.

Jos komitea ei anna lausuntoa ehdotuksesta täytäntöönpanosäädökseksi, joka on tarkoitus hyväksyä 23 artiklan mukaisesti, komissio ei hyväksy ehdotusta täytäntöönpanosäädökseksi, ja tuolloin sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklan 4 kohdan kolmatta alakohtaa.

3.   Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 8 artiklaa yhdessä sen 5 artiklan kanssa.

XIII   OSA

LOPPUSÄÄNNÖKSET

48 artikla

Kumoamiset ja muutokset

1.   Kumotaan asetus (EY) N:o 2371/2002.

Viittauksia kumottuun asetukseen pidetään viittauksina tähän asetukseen.

2.   Kumotaan päätös (EY) N:o 2004/585 tämän asetuksen 45 artiklan 4 kohdan nojalla hyväksyttyjen sääntöjen voimaantulosta alkaen.

3.   Kumotaan neuvoston asetuksen (EY) N:o 1954/2003 (29) 5 artikla.

4.   Kumotaan neuvoston asetus (EY) N:o 639/2004 (30).

5.   Lisätään asetuksen (EY) N:o 1224/2009 105 artiklaan kohta seuraavasti:

”3 a.   Poiketen siitä, mitä 2 ja 3 kohdassa säädetään, kerrointa ei sovelleta saaliisiin, joita koskee yhteisestä kalastuspolitiikasta ... päivänä ... kuuta ... annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2013 (31) 15 artiklan mukainen purkamisvelvoite, edellyttäen, että liikakalastuksen laajuus suhteessa sallittuihin purettuihin määriin on enintään 10 prosenttia.

49 artikla

Uudelleentarkastelu

Komissio raportoi Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhteisen kalastuspolitiikan toiminnasta viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2022.

50 artikla

Vuosikertomus

Komissio raportoi vuosittain Euroopan parlamentille ja neuvostolle siitä, miten kestävään enimmäistuottoon tähtäävissä toimissa on edistytty, sekä kalakantojen tilasta mahdollisimman pian sen jälkeen, kun vuosittainen unionin vesillä ja unionin alusten tietyillä unionin ulkopuolisilla vesillä käytettävissä olevien kalastusmahdollisuuksien vahvistamista koskeva neuvoston asetus on hyväksytty.

51 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2014.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty ...

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

...

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

...

---

(1)  EUVL C 181, 21.6.2012, s. 183.

1

(2)  EUVL C 225, 27.7.2012, s. 20.

2

(3)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 6. helmikuuta 2013 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), ja neuvoston ensimmäisen käsittelyn kanta, vahvistettu 17. lokakuuta 2013. Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ..., ja neuvoston päätös, tehty ....

3

(4)  Neuvoston asetus (EY) N:o 2371/2002, annettu 20 päivänä joulukuuta 2002, elollisten vesiluonnonvarojen säilyttämisestä ja kestävästä hyödyntämisestä yhteisessä kalastuspolitiikassa (EYVL L 358, 31.12.2002, s. 59).

4

(5)  Yhdistyneiden Kansakuntien merioikeusyleissopimus ja sen XI osan soveltamiseen liittyvä sopimus (EYVL L 179, 23.6.1998, s. 3).

5

(6)  Neuvoston päätös 98/392/EY, tehty 23 päivänä maaliskuuta 1998, 10 päivänä joulukuuta 1982 tehdyn Yhdistyneiden Kansakuntien merioikeusyleissopimuksen ja sen XI osan soveltamiseen liittyvän 28 päivänä heinäkuuta 1994 tehdyn sopimuksen tekemisestä Euroopan yhteisön puolesta (EYVL L 179, 23.6.1998, s. 1).

6

(7)  Neuvoston päätös 98/414/EY, tehty 8 päivänä kesäkuuta 1998, hajallaan olevien (talousvyöhykkeiden sisällä ja niiden ulkopuolella liikkuvien) kalakantojen ja laajasti vaeltavien kalakantojen säilyttämistä ja hoitoa koskevien 10 päivänä joulukuuta 1982 tehdyn Yhdistyneiden Kansakuntien merioikeusyleissopimuksen määräysten täytäntöönpanosta tehdyn sopimuksen ratifioinnista Euroopan yhteisön puolesta (EYVL L 189, 3.7.1998, s. 14).

7

(8)  Sopimus hajallaan olevien kalakantojen ja laajasti vaeltavien kalakantojen säilyttämistä ja hoitoa koskevien 10 päivänä joulukuuta 1982 tehdyn Yhdistyneiden Kansakuntien merioikeusyleissopimuksen määräysten täytäntöönpanosta (EYVL L 189, 3.7.1998, s. 16).

8

(9)  Neuvoston päätös 96/428/EY, tehty 25 päivänä kesäkuuta 1996, yhteisön suorittamasta aavan meren kalastusalusten kansainvälisten suojelu- ja hoitotoimenpiteiden noudattamisen edistämisestä tehdyn sopimuksen hyväksymisestä (EYVL L 177, 16.7.1996, s. 24).

9

(10)  Sopimus kansainvälisten suojelu- ja hoitotoimenpiteiden noudattamisen edistämisestä aavalla merellä toimivien kalastusalusten osalta (EYVL L 177, 16.7.1996, s. 26).

10

(11)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2008/56/EY, annettu 17 päivänä kesäkuuta 2008, yhteisön meriympäristöpolitiikan puitteista (meristrategiadirektiivi) (EUVL L 164, 25.6.2008, s. 19).

11

(12)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/147/EY, annettu 30 päivänä marraskuuta 2009, luonnonvaraisten lintujen suojelusta (EUVL L 20, 26.1.2010, s. 7).

12

(13)  Neuvoston direktiivi 92/43/ETY, annettu 21 päivänä toukokuuta 1992, luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta (EYVL L 206, 22.7.1992, s. 7).

13

(14)  Neuvoston päätöslauselma, annettu 3 päivänä marraskuuta 1976, tietyistä yhteisön 200 meripeninkulman kalastusvyöhykkeen 1 päivänä tammikuuta 1977 voimaan tulevaan perustamiseen liittyvistä ulkoisista näkökohdista (EYVL C 105, 7.5.1981, s. 1).

14

(15)  Komission päätös 93/619/EY, tehty 19 päivänä marraskuuta 1993, tieteellis-teknis-taloudellisen kalastuskomitean perustamisesta (EYVL L 297, 2.12.1993, s. 25).

15

(16)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 182/2011, annettu 16 päivänä helmikuuta 2011, yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä (EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13).

16

(17)  Neuvoston päätös 2004/585/EY, tehty 19 päivänä heinäkuuta 2004, alueellisten neuvoa-antavien toimikuntien perustamisesta yhteisen kalastuspolitiikan alalla (EUVL L 256, 3.8.2004, s. 17).

17

(18)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1967/2006, annettu 21 päivänä joulukuuta 2006, kalavarojen kestävää hyödyntämistä koskevista hoitotoimenpiteistä Välimerellä, asetuksen (ETY) N:o 2847/93 muuttamisesta ja asetuksen (EY) N:o 1626/94 kumoamisesta (EUVL L 409, 30.12.2006, s. 11).

18

(19)  Neuvoston asetus (ETY) N:o 2930/86, annettu 22 päivänä syyskuuta 1986, kalastusalusten ominaisuuksista (EYVL L 274, 25.9.1986, s. 1).

19

(20)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1224/2009, annettu 20 päivänä marraskuuta 2009, yhteisön valvontajärjestelmästä, jonka tarkoituksena on varmistaa yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjen noudattaminen, asetusten (EY) N:o 847/96, (EY) N:o 2371/2002, (EY) N:o 811/2004, (EY) N:o 768/2005, (EY) N:o 2115/2005, (EY) N:o 2166/2005, (EY) N:o 388/2006, (EY) N:o 509/2007, (EY) N:o 676/2007, (EY) N:o 1098/2007, (EY) N:o 1300/2008 ja (EY) N:o 1342/2008 muuttamisesta sekä asetusten (ETY) N:o 2847/93, (EY) N:o 1627/94 ja (EY) N:o 1966/2006 kumoamisesta (EUVL L 343, 22.12.2009, s. 1).

20

(21)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1005/2008, annettu 29 päivänä syyskuuta 2008, laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen ehkäisemistä, estämistä ja poistamista koskevasta yhteisön järjestelmästä, asetusten (ETY) N:o 2847/93, (EY) N:o 1936/2001 ja (EY) N:o 601/2004 muuttamisesta sekä asetusten (EY) N:o 1093/94 ja (EY) N:o 1447/1999 kumoamisesta (EUVL L 286, 29.10.2008, s. 1).

21

(22)  ICES-alueet (International Council for the Exploration of the Sea, Kansainvälinen merentutkimusneuvosto) sellaisena kuin ne on määritelty Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 218/2009, annettu 11 päivänä maaliskuuta 2009, Koillis-Atlantilla kalastavien jäsenvaltioiden nimellissaaliiden määriä koskevien tilastojen toimittamisesta (EUVL L 87, 31.3.2009, s. 70).

22

(23)  CECAF-alueet (Keski-Atlantin itäosa tai FAO-pääkalastusalue 34), sellaisena kuin ne on määritelty Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 216/2009, annettu 11 päivänä maaliskuuta 2009, muualla kuin Pohjois-Atlantilla kalastavien jäsenvaltioiden nimellissaaliiden määriä koskevien tilastojen toimittamisesta (EUVL L 87, 31.3.2009, s. 1).

23

(24)  Tämän asetuksen soveltamispäivä.

24

(25)  Viisi vuotta tämän asetuksen voimaantulosta.

25

(26)  Kuusi kuukautta tämän asetuksen voimaantulosta.

26

(27)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o .../2013, annettu ... päivänä ... kuuta ..., kalastus- ja vesiviljelytuotealan yhteisestä markkinajärjestelystä (katso neuvoston ensimmäisessä käsittelyssä vahvistama kanta (EU) N:o 10/2013, tämän virallisen lehden sivu 46).

27

(28)  Tämän asetuksen voimaantulopäivä.

28

(29)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1954/2003, annettu 4 päivänä marraskuuta 2003, tiettyjä yhteisön kalastusalueita ja kalavaroja koskevan pyyntiponnistuksen hallinnoinnista, asetuksen (ETY) N:o 2847/93 muuttamisesta sekä asetusten (EY) N:o 685/95 ja (EY) N:o 2027/95 kumoamisesta (EUVL L 289, 7.11.2003, s. 1).

29

(30)  Neuvoston asetus (EY) N:o 639/2004, annettu 30 päivänä maaliskuuta 2004, yhteisön syrjäisimmille alueille rekisteröityjen kalastuslaivastojen hallinnoinnista (EUVL L 102, 7.4.2004, s. 9).

30

(31)  EUVL L ....’

31

---

LIITE I

5 ARTIKLAN 2 KOHDAN MUKAINEN RANNIKKOVESILLE PÄÄSY

1.   Yhdistyneen kuningaskunnan rannikkovedet

A.   Ranska

| Maantieteellinen alue | Laji | Laajuus tai erityispiirteet |
| --- | --- | --- |
| Yhdistyneen kuningaskunnan rannikko (6–12 meripeninkulmaa) |
| 1. | Berwick-upon-Tweedistä itään
  Coquet Islandista itään |

Maantieteellinen alue

Laji

Laajuus tai erityispiirteet

Yhdistyneen kuningaskunnan rannikko (6–12 meripeninkulmaa)

1.

Berwick-upon-Tweedistä itään

Coquet Islandista itään

silli

rajoittamaton

| 2. | Flamborough Headistä itään
  Spurn Headistä itään |
| --- | --- |

2.

Flamborough Headistä itään

Spurn Headistä itään

silli

rajoittamaton

| 3. | Lowestoftista itään
  Lyme Regisistä etelään |
| --- | --- |

3.

Lowestoftista itään

Lyme Regisistä etelään

kaikki lajit

rajoittamaton

| 4. | Lyme Regisistä etelään
  Eddystonesta etelään |
| --- | --- |

4.

Lyme Regisistä etelään

Eddystonesta etelään

pohjakalastus

rajoittamaton

| 5. | Eddystonesta etelään
  Longshipsistä lounaaseen |
| --- | --- |

5.

Eddystonesta etelään

Longshipsistä lounaaseen

pohjakalastus

rajoittamaton

kampasimpukat

rajoittamaton

hummerit

rajoittamaton

langusti

rajoittamaton

| 6. | Longshipsistä lounaaseen
  Hartland Pointista luoteeseen |
| --- | --- |

6.

Longshipsistä lounaaseen

Hartland Pointista luoteeseen

pohjakalastus

rajoittamaton

langusti

rajoittamaton

hummerit

rajoittamaton

| 7. | Hartland Pointista Lundy Islandista pohjoiseen vedettyyn viivaan |
| --- | --- |

7.

Hartland Pointista Lundy Islandista pohjoiseen vedettyyn viivaan

pohjakalastus

rajoittamaton

| 8. | Lundy Islandista suoraan länteen vedetystä viivasta Cardigan Harbouriin |
| --- | --- |

8.

Lundy Islandista suoraan länteen vedetystä viivasta Cardigan Harbouriin

kaikki lajit

rajoittamaton

| 9. | Point Lynasista pohjoiseen
  Morecamben majakkalaivasta itään |
| --- | --- |

9.

Point Lynasista pohjoiseen

Morecamben majakkalaivasta itään

kaikki lajit

rajoittamaton

| 10. | County Down |
| --- | --- |

10.

County Down

pohjakalastus

rajoittamaton

| 11. | New Islandista koilliseen
  Sanda Islandista lounaaseen |
| --- | --- |

11.

New Islandista koilliseen

Sanda Islandista lounaaseen

kaikki lajit

rajoittamaton

| 12. | Port Stewartista pohjoiseen
  Barra Headistä länteen |
| --- | --- |

12.

Port Stewartista pohjoiseen

Barra Headistä länteen

kaikki lajit

rajoittamaton

| 13. | 57°40′ pohjoista leveyttä
  Butt of Lewisista länteen |
| --- | --- |

13.

57°40′ pohjoista leveyttä

Butt of Lewisista länteen

kaikki lajit

paitsi äyriäiset ja nilviäiset

rajoittamaton

| 14. | St Kilda, Flannan Islands |
| --- | --- |

14.

St Kilda, Flannan Islands

kaikki lajit

rajoittamaton

| 15. | Butt of Lewisin majakan ja pisteen 59°30′ N–5°45′ W välisestä viivasta länteen |
| --- | --- |

15.

Butt of Lewisin majakan ja pisteen 59°30′ N–5°45′ W välisestä viivasta länteen

kaikki lajit

rajoittamaton

B.   Irlanti

| Maantieteellinen alue | Laji | Laajuus tai erityispiirteet |
| --- | --- | --- |
| Yhdistyneen kuningaskunnan rannikko (6–12 meripeninkulmaa) |
| 1. | Point Lynasista pohjoiseen
  Mull of Gallowaysta etelään |

Maantieteellinen alue

Laji

Laajuus tai erityispiirteet

Yhdistyneen kuningaskunnan rannikko (6–12 meripeninkulmaa)

1.

Point Lynasista pohjoiseen

Mull of Gallowaysta etelään

pohjakalastus

rajoittamaton

keisarihummeri

rajoittamaton

| 2. | Mull of Oasta länteen
  Barra Headistä länteen |
| --- | --- |

2.

Mull of Oasta länteen

Barra Headistä länteen

pohjakalastus

rajoittamaton

keisarihummeri

rajoittamaton

C.   Saksa

| Maantieteellinen alue | Laji | Laajuus tai erityispiirteet |
| --- | --- | --- |
| Yhdistyneen kuningaskunnan rannikko (6–12 meripeninkulmaa) |
| 1. | Shetlandista ja Fair Islesta itään seuraavien linjojen välissä: Sumburgh Headin majakasta suoraan kaakkoon, Skroon majakasta suoraan koilliseen ja Skadanin majakasta suoraan lounaaseen |

Maantieteellinen alue

Laji

Laajuus tai erityispiirteet

Yhdistyneen kuningaskunnan rannikko (6–12 meripeninkulmaa)

1.

Shetlandista ja Fair Islesta itään seuraavien linjojen välissä: Sumburgh Headin majakasta suoraan kaakkoon, Skroon majakasta suoraan koilliseen ja Skadanin majakasta suoraan lounaaseen

silli

rajoittamaton

| 2. | Berwick-upon-Tweedistä itään, Whitby High’n majakasta itään |
| --- | --- |

2.

Berwick-upon-Tweedistä itään, Whitby High’n majakasta itään

silli

rajoittamaton

| 3. | North Forelandin majakasta itään, Dungenessin uudesta majakasta etelään |
| --- | --- |

3.

North Forelandin majakasta itään, Dungenessin uudesta majakasta etelään

silli

rajoittamaton

| 4. | St Kildaa ympäröivä alue |
| --- | --- |

4.

St Kildaa ympäröivä alue

silli

rajoittamaton

makrilli

rajoittamaton

| 5. | Butt of Lewisin majakasta länteen Butt of Lewisin majakan ja pisteen 59°30′ N–5°45′ W väliseen viivaan |
| --- | --- |

5.

Butt of Lewisin majakasta länteen Butt of Lewisin majakan ja pisteen 59°30′ N–5°45′ W väliseen viivaan

silli

rajoittamaton

| 6. | North Ronaa ja Suliskeria (Sulasgeir) ympäröivä alue |
| --- | --- |

6.

North Ronaa ja Suliskeria (Sulasgeir) ympäröivä alue

silli

rajoittamaton

D.   Alankomaat

| Maantieteellinen alue | Laji | Laajuus tai erityispiirteet |
| --- | --- | --- |
| Yhdistyneen kuningaskunnan rannikko (6–12 meripeninkulmaa) |
| 1. | Shetlandista ja Fair Islesta itään seuraavien linjojen välissä: Sumburgh Headin majakasta suoraan kaakkoon, Skroon majakasta suoraan koilliseen ja Skadanin majakasta suoraan lounaaseen |

Maantieteellinen alue

Laji

Laajuus tai erityispiirteet

Yhdistyneen kuningaskunnan rannikko (6–12 meripeninkulmaa)

1.

Shetlandista ja Fair Islesta itään seuraavien linjojen välissä: Sumburgh Headin majakasta suoraan kaakkoon, Skroon majakasta suoraan koilliseen ja Skadanin majakasta suoraan lounaaseen

silli ja silakka

rajoittamaton

| 2. | Berwick-upon-Tweedistä itään, Flamborough Headistä itään |
| --- | --- |

2.

Berwick-upon-Tweedistä itään, Flamborough Headistä itään

silli ja silakka

rajoittamaton

| 3. | North Forelandistä itään, Dungenessin uudesta majakasta etelään |
| --- | --- |

3.

North Forelandistä itään, Dungenessin uudesta majakasta etelään

silli ja silakka

rajoittamaton

E.   Belgia

| Maantieteellinen alue | Laji | Laajuus tai erityispiirteet |
| --- | --- | --- |
| Yhdistyneen kuningaskunnan rannikko (6–12 meripeninkulmaa) |
| 1. | Berwick-upon-Tweedistä itään
  Coquet Islandista itään |

Maantieteellinen alue

Laji

Laajuus tai erityispiirteet

Yhdistyneen kuningaskunnan rannikko (6–12 meripeninkulmaa)

1.

Berwick-upon-Tweedistä itään

Coquet Islandista itään

silli ja silakka

rajoittamaton

| 2. | Cromerista pohjoiseen
  North Forelandistä itään |
| --- | --- |

2.

Cromerista pohjoiseen

North Forelandistä itään

pohjakalastus

rajoittamaton

| 3. | North Forelandistä itään
  Dungenessin uudesta majakasta etelään |
| --- | --- |

3.

North Forelandistä itään

Dungenessin uudesta majakasta etelään

pohjakalastus

rajoittamaton

silli

rajoittamaton

| 4. | Dungenessin uudesta majakasta etelään, Selsey Billistä etelään |
| --- | --- |

4.

Dungenessin uudesta majakasta etelään, Selsey Billistä etelään

pohjakalastus

rajoittamaton

| 5. | Straight Pointista kaakkoon, South Bishopista luoteeseen |
| --- | --- |

5.

Straight Pointista kaakkoon, South Bishopista luoteeseen

pohjakalastus

rajoittamaton

2.   Irlannin rannikkovedet

A.   Ranska

| Maantieteellinen alue | Laji | Laajuus tai erityispiirteet |
| --- | --- | --- |
| Irlannin rannikko (6–12 meripeninkulmaa) |
| 1. | Erris Headistä luoteeseen
  Sybil Pointista länteen |

Maantieteellinen alue

Laji

Laajuus tai erityispiirteet

Irlannin rannikko (6–12 meripeninkulmaa)

1.

Erris Headistä luoteeseen

Sybil Pointista länteen

pohjakalastus

rajoittamaton

keisarihummeri

rajoittamaton

| 2. | Mizen Headistä etelään
  Stagsistä etelään |
| --- | --- |

2.

Mizen Headistä etelään

Stagsistä etelään

pohjakalastus

rajoittamaton

keisarihummeri

rajoittamaton

makrilli

rajoittamaton

| 3. | Stagsistä etelään
  Corkista etelään |
| --- | --- |

3.

Stagsistä etelään

Corkista etelään

pohjakalastus

rajoittamaton

keisarihummeri

rajoittamaton

makrilli

rajoittamaton

silli

rajoittamaton

| 4. | Corkista etelään, Carnsore Pointista etelään |
| --- | --- |

4.

Corkista etelään, Carnsore Pointista etelään

kaikki lajit

rajoittamaton

| 5. | Carnsore Pointista etelään, Haulbowlinesta kaakkoon |
| --- | --- |

5.

Carnsore Pointista etelään, Haulbowlinesta kaakkoon

kaikki lajit paitsi äyriäiset ja nilviäiset

rajoittamaton

B.   Yhdistynyt kuningaskunta

| Maantieteellinen alue | Laji | Laajuus tai erityispiirteet |
| --- | --- | --- |
| Irlannin rannikko (6–12 meripeninkulmaa) |
| 1. | Mine Headistä etelään
  Hook Point |

Maantieteellinen alue

Laji

Laajuus tai erityispiirteet

Irlannin rannikko (6–12 meripeninkulmaa)

1.

Mine Headistä etelään

Hook Point

pohjakalastus

rajoittamaton

silli

rajoittamaton

makrilli

rajoittamaton

| 2. | Hook Point
  Carlingford Lough |
| --- | --- |

2.

Hook Point

Carlingford Lough

pohjakalastus

rajoittamaton

silli

rajoittamaton

makrilli

rajoittamaton

keisarihummeri

rajoittamaton

kampasimpukat

rajoittamaton

C.   Alankomaat

| Maantieteellinen alue | Laji | Laajuus tai erityispiirteet |
| --- | --- | --- |
| Irlannin rannikko (6–12 meripeninkulmaa) |
| 1. | Stagsistä etelään
  Carnsore Pointista etelään |

Maantieteellinen alue

Laji

Laajuus tai erityispiirteet

Irlannin rannikko (6–12 meripeninkulmaa)

1.

Stagsistä etelään

Carnsore Pointista etelään

silli ja silakka

rajoittamaton

makrilli

rajoittamaton

D.   Saksa

| Maantieteellinen alue | Laji | Laajuus tai erityispiirteet |
| --- | --- | --- |
| Irlannin rannikko (6–12 meripeninkulmaa) |
| 1. | Old Head of Kinsalestä etelään
  Carnsore Pointista etelään |

Maantieteellinen alue

Laji

Laajuus tai erityispiirteet

Irlannin rannikko (6–12 meripeninkulmaa)

1.

Old Head of Kinsalestä etelään

Carnsore Pointista etelään

silli

rajoittamaton

| 2. | Corkista etelään
  Carnsore Pointista etelään |
| --- | --- |

2.

Corkista etelään

Carnsore Pointista etelään

makrilli

rajoittamaton

E.   Belgia

| Maantieteellinen alue | Laji | Laajuus tai erityispiirteet |
| --- | --- | --- |
| Irlannin rannikko (6–12 meripeninkulmaa) |
| 1. | Corkista etelään
  Carnsore Pointista etelään |

Maantieteellinen alue

Laji

Laajuus tai erityispiirteet

Irlannin rannikko (6–12 meripeninkulmaa)

1.

Corkista etelään

Carnsore Pointista etelään

pohjakalastus

rajoittamaton

| 2. | Wicklow Headistä itään
  Carlingford Lough’sta kaakkoon |
| --- | --- |

2.

Wicklow Headistä itään

Carlingford Lough’sta kaakkoon

pohjakalastus

rajoittamaton

3.   Belgian rannikkovedet

| Maantieteellinen alue | Jäsenvaltio | Laji | Laajuus tai erityispiirteet |
| --- | --- | --- | --- |
| 3–12 meripeninkulmaa | Alankomaat | kaikki lajit | rajoittamaton |
| | Ranska | silli | rajoittamaton |

Maantieteellinen alue

Jäsenvaltio

Laji

Laajuus tai erityispiirteet

3–12 meripeninkulmaa

Alankomaat

kaikki lajit

rajoittamaton

Ranska

silli

rajoittamaton

4.   Tanskan rannikkovedet

| Maantieteellinen alue | Jäsenvaltio | Laji | Laajuus tai erityispiirteet |
| --- | --- | --- | --- |
| Pohjanmeren rannikko (Tanskan ja Saksan rajalta Hanstholmiin)
  (6–12 meripeninkulmaa) |
| Tanskan ja Saksan rajalta Blåvands Hukiin | Saksa | kampelakalat | rajoittamaton |
| katkaravut | rajoittamaton |
| Alankomaat | kampelakalat | rajoittamaton |
| turskakalat | rajoittamaton |
| Blåvands Hukista Bovbjergiin | Belgia | turska | rajoittamaton vain 1.6.–31.7. |
| kolja | rajoittamaton vain 1.6.–31.7. |
| Saksa | kampelakalat | rajoittamaton |
| Alankomaat | punakampela | rajoittamaton |
| merianturat | rajoittamaton |
| Thyborønista Hanstholmiin | Belgia | valkoturska | rajoittamaton vain 1.6.–31.7. |
| punakampela | rajoittamaton vain 1.6.–31.7. |
| Saksa | kampelakalat | rajoittamaton |
| kilohaili | rajoittamaton |
| turska | rajoittamaton |
| seiti | rajoittamaton |
| kolja | rajoittamaton |
| makrilli | rajoittamaton |
| silli | rajoittamaton |
| valkoturska | rajoittamaton |
| Alankomaat | turska | rajoittamaton |
| punakampela | rajoittamaton |
| merianturat | rajoittamaton |
| Skagerrak
  (Hanstholmista Skageniin)
  (4–12 meripeninkulmaa) | Belgia | punakampela | rajoittamaton vain 1.6.–31.7. |
| Saksa | kampelakalat | rajoittamaton |
| kilohaili | rajoittamaton |
| turska | rajoittamaton |
| seiti | rajoittamaton |
| kolja | rajoittamaton |
| makrilli | rajoittamaton |
| silli | rajoittamaton |
| valkoturska | rajoittamaton |
| Alankomaat | turska | rajoittamaton |
| punakampela | rajoittamaton |
| merianturat | rajoittamaton |
| Kattegat
  (3–12 meripeninkulmaa) | Saksa | turska | rajoittamaton |
| kampelakalat | rajoittamaton |
| keisarihummeri | rajoittamaton |
| silli | rajoittamaton |
| Zeelandista pohjoiseen Forsnæsin majakan kautta kulkevalle leveyspiirille | Saksa | kilohaili | rajoittamaton |
| Itämeri
  (Beltit, Juutinrauma ja Bornholm mukaan luettuina) 3–12 meripeninkulmaa | Saksa | kampelakalat | rajoittamaton |
| turska | rajoittamaton |
| silli | rajoittamaton |
| kilohaili | rajoittamaton |
| ankerias | rajoittamaton |
| lohi | rajoittamaton |
| valkoturska | rajoittamaton |
| makrilli | rajoittamaton |
| Skagerrak
  (4–12 meripeninkulmaa) | Ruotsi | kaikki lajit | rajoittamaton |
| Kattegat
  (3 (1)–12 meripeninkulmaa | Ruotsi | kaikki lajit | rajoittamaton |
| Itämeri
  (3–12 meripeninkulmaa) | Ruotsi | kaikki lajit | rajoittamaton |

Maantieteellinen alue

Jäsenvaltio

Laji

Laajuus tai erityispiirteet

Pohjanmeren rannikko (Tanskan ja Saksan rajalta Hanstholmiin)

(6–12 meripeninkulmaa)

Tanskan ja Saksan rajalta Blåvands Hukiin

Saksa

kampelakalat

rajoittamaton

katkaravut

rajoittamaton

Alankomaat

kampelakalat

rajoittamaton

turskakalat

rajoittamaton

Blåvands Hukista Bovbjergiin

Belgia

turska

rajoittamaton vain 1.6.–31.7.

kolja

rajoittamaton vain 1.6.–31.7.

Saksa

kampelakalat

rajoittamaton

Alankomaat

punakampela

rajoittamaton

merianturat

rajoittamaton

Thyborønista Hanstholmiin

Belgia

valkoturska

rajoittamaton vain 1.6.–31.7.

punakampela

rajoittamaton vain 1.6.–31.7.

Saksa

kampelakalat

rajoittamaton

kilohaili

rajoittamaton

turska

rajoittamaton

seiti

rajoittamaton

kolja

rajoittamaton

makrilli

rajoittamaton

silli

rajoittamaton

valkoturska

rajoittamaton

Alankomaat

turska

rajoittamaton

punakampela

rajoittamaton

merianturat

rajoittamaton

Skagerrak

(Hanstholmista Skageniin)

(4–12 meripeninkulmaa)

Belgia

punakampela

rajoittamaton vain 1.6.–31.7.

Saksa

kampelakalat

rajoittamaton

kilohaili

rajoittamaton

turska

rajoittamaton

seiti

rajoittamaton

kolja

rajoittamaton

makrilli

rajoittamaton

silli

rajoittamaton

valkoturska

rajoittamaton

Alankomaat

turska

rajoittamaton

punakampela

rajoittamaton

merianturat

rajoittamaton

Kattegat

(3–12 meripeninkulmaa)

Saksa

turska

rajoittamaton

kampelakalat

rajoittamaton

keisarihummeri

rajoittamaton

silli

rajoittamaton

Zeelandista pohjoiseen Forsnæsin majakan kautta kulkevalle leveyspiirille

Saksa

kilohaili

rajoittamaton

Itämeri

(Beltit, Juutinrauma ja Bornholm mukaan luettuina) 3–12 meripeninkulmaa

Saksa

kampelakalat

rajoittamaton

turska

rajoittamaton

silli

rajoittamaton

kilohaili

rajoittamaton

ankerias

rajoittamaton

lohi

rajoittamaton

valkoturska

rajoittamaton

makrilli

rajoittamaton

Skagerrak

(4–12 meripeninkulmaa)

Ruotsi

kaikki lajit

rajoittamaton

Kattegat

(3 (1)–12 meripeninkulmaa

Ruotsi

kaikki lajit

rajoittamaton

Itämeri

(3–12 meripeninkulmaa)

Ruotsi

kaikki lajit

rajoittamaton

5.   Saksan rannikkovedet

| Maantieteellinen alue | Jäsenvaltio | Laji | Laajuus tai erityispiirteet |
| --- | --- | --- | --- |
| Pohjanmeren rannikko
  (3–12 meripeninkulmaa)
  kaikki rannikot | Tanska | pohjakalastus | rajoittamaton |
| kilohaili | rajoittamaton |
| tuulenkala | rajoittamaton |
| Alankomaat | pohjakalastus | rajoittamaton |
| katkaravut | rajoittamaton |
| Tanskan ja Saksan rajalta Amrumin pohjoiskärkeen pisteeseen 54°43′ N | Tanska | katkaravut | rajoittamaton |
| Helgolandia ympäröivä vyöhyke | Yhdistynyt kuningaskunta | turska | rajoittamaton |
| punakampela | rajoittamaton |
| Itämeren rannikko
  (3–12 meripeninkulmaa) | Tanska | turska | rajoittamaton |
| punakampela | rajoittamaton |
| silli | rajoittamaton |
| kilohaili | rajoittamaton |
| ankerias | rajoittamaton |
| valkoturska | rajoittamaton |
| makrilli | rajoittamaton |

Maantieteellinen alue

Jäsenvaltio

Laji

Laajuus tai erityispiirteet

Pohjanmeren rannikko

(3–12 meripeninkulmaa)

kaikki rannikot

Tanska

pohjakalastus

rajoittamaton

kilohaili

rajoittamaton

tuulenkala

rajoittamaton

Alankomaat

pohjakalastus

rajoittamaton

katkaravut

rajoittamaton

Tanskan ja Saksan rajalta Amrumin pohjoiskärkeen pisteeseen 54°43′ N

Tanska

katkaravut

rajoittamaton

Helgolandia ympäröivä vyöhyke

Yhdistynyt kuningaskunta

turska

rajoittamaton

punakampela

rajoittamaton

Itämeren rannikko

(3–12 meripeninkulmaa)

Tanska

turska

rajoittamaton

punakampela

rajoittamaton

silli

rajoittamaton

kilohaili

rajoittamaton

ankerias

rajoittamaton

valkoturska

rajoittamaton

makrilli

rajoittamaton

6.   Ranskan ja merentakaisten departementtien rannikkovedet

| Maantieteellinen alue | Jäsenvaltio | Laji | Laajuus tai erityispiirteet |
| --- | --- | --- | --- |
| Koillis-Atlantin rannikko (6–12 meripeninkulmaa) |
| Belgian ja Ranskan rajalta Manchen departementin itäpuolelle (Vire-Grandcamp-les-Bainsin suisto 49°23′ 30′′ N–1°2′ W pohjois-koilliseen) | Belgia | pohjakalastus | rajoittamaton |
| kampasimpukat | rajoittamaton |
| Alankomaat | kaikki lajit | rajoittamaton |
| Dunkerquesta (2°20′ E) Cap d’Antiferiin (0°10′ E) | Saksa | silli | rajoittamaton vain 1.10.–31.12. |
| Belgian ja Ranskan rajalta läntiseen Cap d’Alprechiin (50°42′ 30′′ N–1°33′ 30′′ E) | Yhdistynyt kuningaskunta | silli | rajoittamaton |
| Atlantin rannikko (6–12 meripeninkulmaa) | | | |
| Espanjan ja Ranskan rajalta pisteeseen 46°08′ N | Espanja | sardelli (aito anjovis) | kohdennettu kalastus, rajoittamaton vain 1.3.–30.6. |
| kalastus eläväksi syötiksi vain 1.7.–31.10. |
| sardiinit | rajoittamaton vain 1.1.–28.2. ja 1.7.–31.12. |
| Lisäksi yllämainittuihin lajeihin liittyvää toimintaa on harjoitettava vuonna 1984 harjoitetun toiminnan mukaisesti ja sen rajoissa. |
| Välimeren rannikko (6–12 meripeninkulmaa) | | | |
| Espanjan rajalta Cap Leucateen | Espanja | kaikki lajit | rajoittamaton |

Maantieteellinen alue

Jäsenvaltio

Laji

Laajuus tai erityispiirteet

Koillis-Atlantin rannikko (6–12 meripeninkulmaa)

Belgian ja Ranskan rajalta Manchen departementin itäpuolelle (Vire-Grandcamp-les-Bainsin suisto 49°23′ 30′′ N–1°2′ W pohjois-koilliseen)

Belgia

pohjakalastus

rajoittamaton

kampasimpukat

rajoittamaton

Alankomaat

kaikki lajit

rajoittamaton

Dunkerquesta (2°20′ E) Cap d’Antiferiin (0°10′ E)

Saksa

silli

rajoittamaton vain 1.10.–31.12.

Belgian ja Ranskan rajalta läntiseen Cap d’Alprechiin (50°42′ 30′′ N–1°33′ 30′′ E)

Yhdistynyt kuningaskunta

silli

rajoittamaton

Atlantin rannikko (6–12 meripeninkulmaa)

Espanjan ja Ranskan rajalta pisteeseen 46°08′ N

Espanja

sardelli (aito anjovis)

kohdennettu kalastus, rajoittamaton vain 1.3.–30.6.

kalastus eläväksi syötiksi vain 1.7.–31.10.

sardiinit

rajoittamaton vain 1.1.–28.2. ja 1.7.–31.12.

Lisäksi yllämainittuihin lajeihin liittyvää toimintaa on harjoitettava vuonna 1984 harjoitetun toiminnan mukaisesti ja sen rajoissa.

Välimeren rannikko (6–12 meripeninkulmaa)

Espanjan rajalta Cap Leucateen

Espanja

kaikki lajit

rajoittamaton

7.   Espanjan rannikkovedet

| Maantieteellinen alue | Jäsenvaltio | Laji | Laajuus tai erityispiirteet |
| --- | --- | --- | --- |
| Atlantin rannikko (6–12 meripeninkulmaa) |
| Ranskan ja Espanjan rajalta Cap Mayorin majakkaan (3°47′ W) | Ranska | pelagiset lajit | rajoittamaton vuonna 1984 harjoitetun toiminnan mukaisesti ja sen rajoissa |
| Välimeren rannikko (6–12 meripeninkulmaa) | | | |
| Ranskan rajalta Cap Creusiin | Ranska | kaikki lajit | rajoittamaton |

Maantieteellinen alue

Jäsenvaltio

Laji

Laajuus tai erityispiirteet

Atlantin rannikko (6–12 meripeninkulmaa)

Ranskan ja Espanjan rajalta Cap Mayorin majakkaan (3°47′ W)

Ranska

pelagiset lajit

rajoittamaton vuonna 1984 harjoitetun toiminnan mukaisesti ja sen rajoissa

Välimeren rannikko (6–12 meripeninkulmaa)

Ranskan rajalta Cap Creusiin

Ranska

kaikki lajit

rajoittamaton

8.   Kroatian rannikkovedet
   (2)

| Maantieteellinen alue | Jäsenvaltio | Laji | Laajuus tai erityispiirteet |
| --- | --- | --- | --- |
| 12 peninkulmaa, jotka rajoittuvat Kroatian suvereniteettiin kuuluvaan merialueeseen, joka sijaitsee 45°10′:n pohjoista leveyttä pohjoispuolella Länsi-Istrian rannikolla, Kroatian meriulkorajasta, jossa mainittu leveyspiiri koskettaa Länsi-Istrian rannikon maa- aluetta (niemi Grgatov rt Funtana) | Slovenia | Pohjakalalajit ja pienet pelagiset lajit, mukaan lukien sardiini ja sardelli | 100 tonnia 25 kalastusaluksen enimmäismäärälle, joka käsittää 5 troolinuotilla varustettua kalastusalusta |

Maantieteellinen alue

Jäsenvaltio

Laji

Laajuus tai erityispiirteet

12 peninkulmaa, jotka rajoittuvat Kroatian suvereniteettiin kuuluvaan merialueeseen, joka sijaitsee 45°10′:n pohjoista leveyttä pohjoispuolella Länsi-Istrian rannikolla, Kroatian meriulkorajasta, jossa mainittu leveyspiiri koskettaa Länsi-Istrian rannikon maa- aluetta (niemi Grgatov rt Funtana)

Slovenia

Pohjakalalajit ja pienet pelagiset lajit, mukaan lukien sardiini ja sardelli

100 tonnia 25 kalastusaluksen enimmäismäärälle, joka käsittää 5 troolinuotilla varustettua kalastusalusta

9.   Alankomaiden rannikkovedet

| Maantieteellinen alue | Jäsenvaltio | Laji | Laajuus tai erityispiirteet |
| --- | --- | --- | --- |
| (3–12 meripeninkulmaa) koko rannikko | Belgia | kaikki lajit | rajoittamaton |
| Tanska | pohjakalastus | rajoittamaton |
| kilohaili | rajoittamaton |
| tuulenkala | rajoittamaton |
| piikkimakrillit | rajoittamaton |
| Saksa | turska | rajoittamaton |
| katkaravut | rajoittamaton |
| (6–12 meripeninkulmaa) koko rannikko | Ranska | kaikki lajit | rajoittamaton |
| Texelin eteläkärjestä länteen Alankomaiden ja Saksan rajaan | Yhdistynyt kuningaskunta | pohjakalastus | rajoittamaton |

Maantieteellinen alue

Jäsenvaltio

Laji

Laajuus tai erityispiirteet

(3–12 meripeninkulmaa) koko rannikko

Belgia

kaikki lajit

rajoittamaton

Tanska

pohjakalastus

rajoittamaton

kilohaili

rajoittamaton

tuulenkala

rajoittamaton

piikkimakrillit

rajoittamaton

Saksa

turska

rajoittamaton

katkaravut

rajoittamaton

(6–12 meripeninkulmaa) koko rannikko

Ranska

kaikki lajit

rajoittamaton

Texelin eteläkärjestä länteen Alankomaiden ja Saksan rajaan

Yhdistynyt kuningaskunta

pohjakalastus

rajoittamaton

10.   Slovenian rannikkovedet
   (3)

| Maantieteellinen alue | Jäsenvaltio | Laji | Laajuus tai erityispiirteet |
| --- | --- | --- | --- |
| 12 peninkulmaa, jotka rajoittuvat Slovenian suvereniteettiin kuuluvaan merialueeseen, joka sijaitsee 45°10′:n pohjoista leveyttä pohjoispuolella Länsi-Istrian rannikolla, Kroatian meriulkorajasta, jossa mainittu leveyspiiri koskettaa Länsi-Istrian rannikon maa- aluetta (niemi Grgatov rt Funtana) | Kroatia | Pohjakalalajit ja pienet pelagiset lajit, mukaan lukien sardiini ja sardelli | 100 tonnia 25 kalastusaluksen enimmäismäärälle, joka käsittää 5 troolinuotilla varustettua kalastusalusta |

Maantieteellinen alue

Jäsenvaltio

Laji

Laajuus tai erityispiirteet

12 peninkulmaa, jotka rajoittuvat Slovenian suvereniteettiin kuuluvaan merialueeseen, joka sijaitsee 45°10′:n pohjoista leveyttä pohjoispuolella Länsi-Istrian rannikolla, Kroatian meriulkorajasta, jossa mainittu leveyspiiri koskettaa Länsi-Istrian rannikon maa- aluetta (niemi Grgatov rt Funtana)

Kroatia

Pohjakalalajit ja pienet pelagiset lajit, mukaan lukien sardiini ja sardelli

100 tonnia 25 kalastusaluksen enimmäismäärälle, joka käsittää 5 troolinuotilla varustettua kalastusalusta

11.   Suomen rannikkovedet

| Maantieteellinen alue | Jäsenvaltio | Laji | Laajuus tai erityispiirteet |
| --- | --- | --- | --- |
| Itämeri (4–12 meripeninkulmaa (4)) | Ruotsi | kaikki lajit | rajoittamaton |

Maantieteellinen alue

Jäsenvaltio

Laji

Laajuus tai erityispiirteet

Itämeri (4–12 meripeninkulmaa (4))

Ruotsi

kaikki lajit

rajoittamaton

12.   Ruotsin rannikkovedet

| Maantieteellinen alue | Jäsenvaltio | Laji | Laajuus tai erityispiirteet |
| --- | --- | --- | --- |
| Skagerrak (4–12 meripeninkulmaa) | Tanska | kaikki lajit | rajoittamaton |
| Kattegat(3–12 meripeninkulmaa (5)) | Tanska | kaikki lajit | rajoittamaton |
| Itämeri (4–12 meripeninkulmaa) | Tanska | kaikki lajit | rajoittamaton |
| Suomi | kaikki lajit | rajoittamaton |

Maantieteellinen alue

Jäsenvaltio

Laji

Laajuus tai erityispiirteet

Skagerrak (4–12 meripeninkulmaa)

Tanska

kaikki lajit

rajoittamaton

Kattegat(3–12 meripeninkulmaa (5))

Tanska

kaikki lajit

rajoittamaton

Itämeri (4–12 meripeninkulmaa)

Tanska

kaikki lajit

rajoittamaton

Suomi

kaikki lajit

rajoittamaton

---

(1)  Mitattuna rannikkoviivasta.

(2)  Edellä mainittua järjestelyä sovelletaan Slovenian tasavallan hallituksen ja Kroatian tasavallan hallituksen välillä 4 päivänä marraskuuta 2009 Tukholmassa allekirjoitetun välityssopimuksen johdosta annetun välitystuomion täysimääräisestä täytäntöönpanosta lukien.

(3)  Edellä mainittua järjestelyä sovelletaan Slovenian tasavallan hallituksen ja Kroatian tasavallan hallituksen välillä 4 päivänä marraskuuta 2009 Tukholmassa allekirjoitetun välityssopimuksen johdosta annetun välitystuomion täysimääräisestä täytäntöönpanosta lukien.”

(4)  3–12 meripeninkulmaa Bogskärin saarten ympärillä.

(5)  Mitattuna rannikkoviivasta.

---

LIITE II

KALASTUSKAPASITEETIN YLÄRAJAT

| Jäsenvaltio | Kapasiteetin ylärajat |
| --- | --- |
| GT | kW |
| Belgia | 18 962 | 51 586 |
| Bulgaria | 7 250 | 62 708 |
| Tanska | 88 762 | 313 333 |
| Saksa | 71 117 | 167 078 |
| Viro | 21 677 | 52 566 |
| Irlanti | 77 568 | 210 083 |
| Kreikka | 84 123 | 469 061 |
| Espanja (ml. syrjäisimmät alueet) | 423 550 | 964 826 |
| Ranska (ml. syrjäisimmät alueet) | 214 282 | 1 166 328 |
| Kroatia | 53 452 | 426 064 |
| Italia | 173 506 | 1 070 028 |
| Kypros | 11 021 | 47 803 |
| Latvia | 46 418 | 58 496 |
| Liettua | 73 489 | 73 516 |
| Malta | 14 965 | 95 776 |
| Alankomaat | 166 859 | 350 736 |
| Puola | 38 270 | 90 650 |
| Portugali (ml. syrjäisimmät alueet) | 114 549 | 386 539 |
| Romania | 1 908 | 6 356 |
| Slovenia | 675 | 8 867 |
| Suomi | 18 066 | 181 717 |
| Ruotsi | 43 386 | 210 829 |
| Yhdistynyt kuningaskunta | 231 106 | 909 141 |

Jäsenvaltio

Kapasiteetin ylärajat

GT

kW

Belgia

18 962

51 586

Bulgaria

7 250

62 708

Tanska

88 762

313 333

Saksa

71 117

167 078

Viro

21 677

52 566

Irlanti

77 568

210 083

Kreikka

84 123

469 061

Espanja (ml. syrjäisimmät alueet)

423 550

964 826

Ranska (ml. syrjäisimmät alueet)

214 282

1 166 328

Kroatia

53 452

426 064

Italia

173 506

1 070 028

Kypros

11 021

47 803

Latvia

46 418

58 496

Liettua

73 489

73 516

Malta

14 965

95 776

Alankomaat

166 859

350 736

Puola

38 270

90 650

Portugali (ml. syrjäisimmät alueet)

114 549

386 539

Romania

1 908

6 356

Slovenia

675

8 867

Suomi

18 066

181 717

Ruotsi

43 386

210 829

Yhdistynyt kuningaskunta

231 106

909 141

| Unionin syrjäisimmät alueet | Kapasiteetin ylärajat |
| --- | --- |
| GT | kW |
| Espanja |
| Kanariansaaret: L (1) < 12 m. Unionin vedet | 2 617 | 20 863 |
| Kanariansaaret: L > 12 m. Unionin vedet | 3 059 | 10 364 |
| Kanariansaaret: L > 12 m. Kansainväliset ja kolmansien maiden vedet | 28 823 | 45 593 |
| Ranska |
| Reunionin saari: Pohjakalalajit ja pelagiset lajit. L < 12 m | 1 050 | 19 320 |
| Reunionin saari: Pelagiset lajit. L > 12 m | 10 002 | 31 465 |
| Ranskan Guayana: Pohjakalalajit ja pelagiset lajit. L < 12 m | 903 | 11 644 |
| Ranskan Guayana: Katkarapualukset | 7 560 | 19 726 |
| Ranskan Guayana: Pelagiset lajit. Avomerikalastusalukset | 3 500 | 5 000 |
| Martinique: Pohjakalalajit ja pelagiset lajit. L < 12 m | 5 409 | 142 116 |
| Martinique: Pelagiset lajit. L > 12 m | 1 046 | 3 294 |
| Guadeloupe: Pohjakalalajit ja pelagiset lajit. L < 12 m | 6 188 | 162 590 |
| Guadeloupe: Pelagiset lajit. L > 12 m | 500 | 1 750 |
| Portugali |
| Madeira: Pohjakalalajit. L < 12 m | 604 | 3 969 |
| Madeira: Pohjakalalajit ja pelagiset lajit. L > 12 m | 4 114 | 12 734 |
| Madeira: Pelagiset lajit. Nuotta. L > 12 m | 181 | 777 |
| Azorit: Pohjakalalajit. L < 12 m | 2 617 | 29 870 |
| Azorit: Pohjakalalajit ja pelagiset lajit. L > 12 m | 12 979 | 25 721 |

Unionin syrjäisimmät alueet

Kapasiteetin ylärajat

GT

kW

Espanja

Kanariansaaret: L (1) < 12 m. Unionin vedet

2 617

20 863

Kanariansaaret: L > 12 m. Unionin vedet

3 059

10 364

Kanariansaaret: L > 12 m. Kansainväliset ja kolmansien maiden vedet

28 823

45 593

Ranska

Reunionin saari: Pohjakalalajit ja pelagiset lajit. L < 12 m

1 050

19 320

Reunionin saari: Pelagiset lajit. L > 12 m

10 002

31 465

Ranskan Guayana: Pohjakalalajit ja pelagiset lajit. L < 12 m

903

11 644

Ranskan Guayana: Katkarapualukset

7 560

19 726

Ranskan Guayana: Pelagiset lajit. Avomerikalastusalukset

3 500

5 000

Martinique: Pohjakalalajit ja pelagiset lajit. L < 12 m

5 409

142 116

Martinique: Pelagiset lajit. L > 12 m

1 046

3 294

Guadeloupe: Pohjakalalajit ja pelagiset lajit. L < 12 m

6 188

162 590

Guadeloupe: Pelagiset lajit. L > 12 m

500

1 750

Portugali

Madeira: Pohjakalalajit. L < 12 m

604

3 969

Madeira: Pohjakalalajit ja pelagiset lajit. L > 12 m

4 114

12 734

Madeira: Pelagiset lajit. Nuotta. L > 12 m

181

777

Azorit: Pohjakalalajit. L < 12 m

2 617

29 870

Azorit: Pohjakalalajit ja pelagiset lajit. L > 12 m

12 979

25 721

---

(1)  L tarkoittaa aluksen kokonaispituutta.

---

LIITE III

NEUVOA-ANTAVAT TOIMIKUNNAT

1.   Neuvoa-antavien toimikuntien nimi ja toimivalta-alue

| Nimi | Toimivalta-alueet |
| --- | --- |
| Itämeri | ICES-alueet III b, III c ja III d |
| Mustameri | GFCM:n päätöslauselman nro GFCM/33/2009/2 mukainen GFCM:n maantieteellinen osa-alue |
| Välimeri | 5°36′ läntisestä pituuspiiristä itään olevilla Välimeren merivesillä |
| Pohjanmeri | ICES-alueet IV ja III a |
| Luoteiset vedet | ICES-alueet V (ei kuitenkaan V a ja V b:stä ainoastaan unionin vedet), VI ja VII |
| Lounaiset vedet | ICES-alueet VIII, IX ja X (Azoreita ympäröivät vesialueet) ja CECAF-alueet 34.1.1, 34.1.2 ja 34.2.0 (Madeiraa ja Kanariansaaria ympäröivät vesialueet) |
| Syrjäisimmät alueet | Perussopimuksen 349 artiklan ensimmäisessä kohdassa tarkoitettuja syrjäisimpiä alueita ympäröivät unionin vedet jaettuina kolmeen merialueeseen: Länsi-Atlanttiin, Itä-Atlanttiin ja Intian valtamereen |
| Pelagiset kannat (mustakitaturska, makrilli, piikkimakrilli, silli, karjukala) | Kaikki maantieteelliset alueet Itämerta ja Välimerta lukuun ottamatta |
| Aava meri/pitkän matkan laivastot | Kaikki unionille kuulumattomat vedet |
| Vesiviljely | Vesiviljely sellaisena kuin se määritellään 4 artiklassa |
| Markkinat | Kaikki markkina-alueet |

Nimi

Toimivalta-alueet

Itämeri

ICES-alueet III b, III c ja III d

Mustameri

GFCM:n päätöslauselman nro GFCM/33/2009/2 mukainen GFCM:n maantieteellinen osa-alue

Välimeri

5°36′ läntisestä pituuspiiristä itään olevilla Välimeren merivesillä

Pohjanmeri

ICES-alueet IV ja III a

Luoteiset vedet

ICES-alueet V (ei kuitenkaan V a ja V b:stä ainoastaan unionin vedet), VI ja VII

Lounaiset vedet

ICES-alueet VIII, IX ja X (Azoreita ympäröivät vesialueet) ja CECAF-alueet 34.1.1, 34.1.2 ja 34.2.0 (Madeiraa ja Kanariansaaria ympäröivät vesialueet)

Syrjäisimmät alueet

Perussopimuksen 349 artiklan ensimmäisessä kohdassa tarkoitettuja syrjäisimpiä alueita ympäröivät unionin vedet jaettuina kolmeen merialueeseen: Länsi-Atlanttiin, Itä-Atlanttiin ja Intian valtamereen

Pelagiset kannat (mustakitaturska, makrilli, piikkimakrilli, silli, karjukala)

Kaikki maantieteelliset alueet Itämerta ja Välimerta lukuun ottamatta

Aava meri/pitkän matkan laivastot

Kaikki unionille kuulumattomat vedet

Vesiviljely

Vesiviljely sellaisena kuin se määritellään 4 artiklassa

Markkinat

Kaikki markkina-alueet

2.   Neuvoa-antavien toimikuntien toiminta ja rahoitus

| a) | Yleiskokouksessa ja toimeenpanevassa komiteassa 60 prosenttia paikoista myönnetään kalastajien edustajille ja vesiviljelyalan neuvoa-antavalle toimikunnalle, vesiviljelyalan toimijoille sekä jalostuksen ja kaupan pitämisen alojen edustajille ja 40 prosenttia yhteisen kalastuspolitiikan vaikutuspiiriin kuuluvien muiden eturyhmien edustajille, kuten ympäristöjärjestöille ja kuluttajaryhmille. |
| --- | --- |

a)

Yleiskokouksessa ja toimeenpanevassa komiteassa 60 prosenttia paikoista myönnetään kalastajien edustajille ja vesiviljelyalan neuvoa-antavalle toimikunnalle, vesiviljelyalan toimijoille sekä jalostuksen ja kaupan pitämisen alojen edustajille ja 40 prosenttia yhteisen kalastuspolitiikan vaikutuspiiriin kuuluvien muiden eturyhmien edustajille, kuten ympäristöjärjestöille ja kuluttajaryhmille.

| b) | Vesiviljelyalan neuvoa-antavaa toimikuntaa ja markkinoiden neuvoa-antavaa toimikuntaa lukuun ottamatta toimeenpanevassa komiteassa on oltava jäsenenä vähintään yksi kalan pyynnin alan edustaja kustakin asianomaisesta jäsenvaltiosta. |
| --- | --- |

b)

Vesiviljelyalan neuvoa-antavaa toimikuntaa ja markkinoiden neuvoa-antavaa toimikuntaa lukuun ottamatta toimeenpanevassa komiteassa on oltava jäsenenä vähintään yksi kalan pyynnin alan edustaja kustakin asianomaisesta jäsenvaltiosta.

| c) | Toimeenpanevan komitean jäsenten on mahdollisuuksien mukaan hyväksyttävä suositukset konsensuksella. Jos konsensusta ei voida saavuttaa, jäsenten esittämät eriävät mielipiteet on merkittävä läsnä olleiden ja äänestykseen osallistuneiden jäsenten enemmistön hyväksymiin suosituksiin. |
| --- | --- |

c)

Toimeenpanevan komitean jäsenten on mahdollisuuksien mukaan hyväksyttävä suositukset konsensuksella. Jos konsensusta ei voida saavuttaa, jäsenten esittämät eriävät mielipiteet on merkittävä läsnä olleiden ja äänestykseen osallistuneiden jäsenten enemmistön hyväksymiin suosituksiin.

| d) | Kunkin neuvoa-antavan toimikunnan on nimitettävä puheenjohtaja konsensuksella. Puheenjohtajan on toimittava puolueettomasti. |
| --- | --- |

d)

Kunkin neuvoa-antavan toimikunnan on nimitettävä puheenjohtaja konsensuksella. Puheenjohtajan on toimittava puolueettomasti.

| e) | Kukin neuvoa-antava toimikunta hyväksyy toimenpiteet, joita tarvitaan avoimuuden ja kaikkien ilmaistujen näkökantojen kunnioittamisen takaamiseksi. |
| --- | --- |

e)

Kukin neuvoa-antava toimikunta hyväksyy toimenpiteet, joita tarvitaan avoimuuden ja kaikkien ilmaistujen näkökantojen kunnioittamisen takaamiseksi.

| f) | Toimeenpanevan komitean hyväksymät suositukset on toimitettava välittömästi yleiskokoukselle, komissiolle, asianomaisille jäsenvaltioille sekä pyynnöstä kenelle tahansa. |
| --- | --- |

f)

Toimeenpanevan komitean hyväksymät suositukset on toimitettava välittömästi yleiskokoukselle, komissiolle, asianomaisille jäsenvaltioille sekä pyynnöstä kenelle tahansa.

| g) | Yleiskokouksen kokousten on oltava avoimia yleisölle. Toimeenpanevan komitean kokousten on oltava avoimia yleisölle, ellei toimeenpaneva komitea jäsentensä enemmistöllä poikkeustapauksissa päätä toisin. |
| --- | --- |

g)

Yleiskokouksen kokousten on oltava avoimia yleisölle. Toimeenpanevan komitean kokousten on oltava avoimia yleisölle, ellei toimeenpaneva komitea jäsentensä enemmistöllä poikkeustapauksissa päätä toisin.

| h) | Kalatalousalaa ja muita eturyhmiä edustavat eurooppalaiset ja kansalliset organisaatiot voivat tehdä asianomaisille jäsenvaltioille ehdotuksia jäseniksi. Nämä jäsenvaltiot sopivat yleiskokouksen jäsenistä. |
| --- | --- |

h)

Kalatalousalaa ja muita eturyhmiä edustavat eurooppalaiset ja kansalliset organisaatiot voivat tehdä asianomaisille jäsenvaltioille ehdotuksia jäseniksi. Nämä jäsenvaltiot sopivat yleiskokouksen jäsenistä.

| i) | Kansallisten ja alueellisten viranomaisten edustajat, joilla on kalastusalan etuja asianomaisella alueella, ja komissiota neuvovat jäsenvaltioiden tutkimus- ja kalantutkimuslaitosten sekä kansainvälisten tutkimuslaitosten tutkijat saavat osallistua aktiivisina tarkkailijoina neuvoa-antavien toimikuntien kokouksiin. Myös muita pätevöityneitä tutkijoita voidaan kutsua. |
| --- | --- |

i)

Kansallisten ja alueellisten viranomaisten edustajat, joilla on kalastusalan etuja asianomaisella alueella, ja komissiota neuvovat jäsenvaltioiden tutkimus- ja kalantutkimuslaitosten sekä kansainvälisten tutkimuslaitosten tutkijat saavat osallistua aktiivisina tarkkailijoina neuvoa-antavien toimikuntien kokouksiin. Myös muita pätevöityneitä tutkijoita voidaan kutsua.

| j) | Euroopan parlamentin ja komission edustajat voivat osallistua aktiivisina tarkkailijoina neuvoa-antavien toimikuntien kokouksiin. |
| --- | --- |

j)

Euroopan parlamentin ja komission edustajat voivat osallistua aktiivisina tarkkailijoina neuvoa-antavien toimikuntien kokouksiin.

| k) | Kun neuvotellaan kysymyksistä, jotka vaikuttavat sellaisten kolmansien maiden kalatalousalan ja muiden eturyhmien edustajiin, myös alueellisten kalastusjärjestöjen edustajiin, joilla on kalastusalan etuja sellaisella alueella tai sellaisessa kalastuksessa, joka kuuluu neuvoa-antavan toimikunnan piiriin, kyseisten tahojen edustajia voidaan kutsua osallistumaan aktiivisina tarkkailijoina näiden neuvoa-antavien toimikuntien kokouksiin. |
| --- | --- |

k)

Kun neuvotellaan kysymyksistä, jotka vaikuttavat sellaisten kolmansien maiden kalatalousalan ja muiden eturyhmien edustajiin, myös alueellisten kalastusjärjestöjen edustajiin, joilla on kalastusalan etuja sellaisella alueella tai sellaisessa kalastuksessa, joka kuuluu neuvoa-antavan toimikunnan piiriin, kyseisten tahojen edustajia voidaan kutsua osallistumaan aktiivisina tarkkailijoina näiden neuvoa-antavien toimikuntien kokouksiin.

| l) | Neuvoa-antavat toimikunnat voivat hakea unionin rahoitustukea Euroopan yleistä etua tavoittelevana organisaationa. |
| --- | --- |

l)

Neuvoa-antavat toimikunnat voivat hakea unionin rahoitustukea Euroopan yleistä etua tavoittelevana organisaationa.

| m) | Komissio allekirjoittaa kunkin neuvoa-antavan toimikunnan kanssa vuosittain avustussopimuksen, jolla osallistutaan niiden toimintakustannuksiin, tulkkaus- ja käännöskulut mukaan luettuina. |
| --- | --- |

m)

Komissio allekirjoittaa kunkin neuvoa-antavan toimikunnan kanssa vuosittain avustussopimuksen, jolla osallistutaan niiden toimintakustannuksiin, tulkkaus- ja käännöskulut mukaan luettuina.

| n) | Komissio voi tehdä kaikki tarpeellisiksi katsomansa tarkastukset varmistaakseen, että toiminta on neuvoa-antaville toimikunnille osoitettujen tehtävien mukaista. |
| --- | --- |

n)

Komissio voi tehdä kaikki tarpeellisiksi katsomansa tarkastukset varmistaakseen, että toiminta on neuvoa-antaville toimikunnille osoitettujen tehtävien mukaista.

| o) | Kunkin neuvoa-antavan toimikunnan on toimitettava vuosittain talousarvionsa ja toimintaansa koskeva vuosikertomus komissiolle ja kyseisille jäsenvaltioille. |
| --- | --- |

o)

Kunkin neuvoa-antavan toimikunnan on toimitettava vuosittain talousarvionsa ja toimintaansa koskeva vuosikertomus komissiolle ja kyseisille jäsenvaltioille.

| p) | Komissio tai tilintarkastustuomioistuin voi milloin tahansa suorittaa tilintarkastuksen, jonka toteuttajana on komissio tai tilintarkastustuomioistuin taikka jokin näiden valitsema ulkopuolinen elin. |
| --- | --- |

p)

Komissio tai tilintarkastustuomioistuin voi milloin tahansa suorittaa tilintarkastuksen, jonka toteuttajana on komissio tai tilintarkastustuomioistuin taikka jokin näiden valitsema ulkopuolinen elin.

| q) | Kunkin neuvoa-antavan toimikunnan on nimettävä hyväksytty tilintarkastaja kaudelle, jonka ajan toimikunta saa unionin rahoitusta. |
| --- | --- |

q)

Kunkin neuvoa-antavan toimikunnan on nimettävä hyväksytty tilintarkastaja kaudelle, jonka ajan toimikunta saa unionin rahoitusta.

---

NEUVOSTON PERUSTELUT

I   JOHDANTO

Euroopan komissio hyväksyi 13. heinäkuuta 2011 ehdotuksen uudeksi perusasetukseksi yhteisestä kalastuspolitiikasta (YKP).

| a) | Maatalous- ja kalastusneuvosto pääsi maaliskuussa, huhtikuussa ja toukokuussa 2012 pidettyjen kolmen periaatekeskustelun jälkeen 12. kesäkuuta 2012 osittaiseen yleisnäkemykseen (1), joka viimeisteltiin neuvoston istunnossa 26. helmikuuta 2013 erityisesti poisheittämiskiellon täytäntöönpanon ja siihen liittyvien säännösten osalta (15 ja 16 artikla) (2). |
| --- | --- |

a)

Maatalous- ja kalastusneuvosto pääsi maaliskuussa, huhtikuussa ja toukokuussa 2012 pidettyjen kolmen periaatekeskustelun jälkeen 12. kesäkuuta 2012 osittaiseen yleisnäkemykseen (1), joka viimeisteltiin neuvoston istunnossa 26. helmikuuta 2013 erityisesti poisheittämiskiellon täytäntöönpanon ja siihen liittyvien säännösten osalta (15 ja 16 artikla) (2).

Euroopan parlamentti äänesti ensimmäisen käsittelyn kannastaan 6. helmikuuta 2013 (3).

Euroopan parlamentin äänestyksen jälkeen Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission kesken käytiin neuvotteluja yhteisymmärrykseen pääsemiseksi ehdotuksesta. Viimeiset kolmikantakokoukset pidettiin 28. ja 29. toukokuuta 2013 ja viimeisenä pidettiin epävirallinen tekninen kokous 7. kesäkuuta 2013. Tämän jälkeen yhteisymmärrys hyväksyttiin 14. kesäkuuta 2013 pysyvien edustajien komiteassa, 18. kesäkuuta 2013 Euroopan parlamentin kalatalousvaliokunnassa ja 15. heinäkuuta 2013 neuvostossa.

Edellä mainittu yhteisymmärrys huomioon ottaen 17. lokakuuta 2013 kokoontuvaa maatalous- ja kalastusneuvostoa on pyydetty, sen jälkeen kun lingvistijuristit ovat viimeistelleet tekstin, vahvistamaan neuvoston ensimmäisen käsittelyn kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 294 artiklassa määrättyä tavallista lainsäätämisjärjestystä noudattaen.

Neuvosto otti asian käsittelyn yhteydessä asianmukaisesti huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 28. maaliskuuta 2012 antaman lausunnon ja alueiden komitean 4. toukokuuta 2012 antaman lausunnon (4).

II   TAVOITE

Ehdotus on osa heinäkuussa 2011 esiteltyä uudistuskokonaisuutta (joka liittyy uutta yhteistä markkinajärjestelyä koskevaan ehdotukseen sekä YKP:n tarkistettuun ulkoiseen ulottuvuuteen). Sitä tulee tarkastella yhdessä uutta Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa (EMKR) koskevan ehdotuksen kanssa, jonka komissio hyväksyi 2. joulukuuta 2011. Ehdotuksen yleisenä tavoitteena on turvata sellainen kalastus- ja vesiviljelytoiminta, joka takaa ympäristöllisten, taloudellisten ja sosiaalisten edellytysten kestävyyden pitkällä aikavälillä ja osaltaan parantaa elintarvikkeiden saatavuutta.

Komission ehdotuksen uudet tärkeät kohdat olivat seuraavat:

| — | kalakantojen hoitaminen kestävän enimmäistuoton mukaisella tasolla oikeudellisena velvoitteena (”vuoteen 2015 mennessä”, koskee kaikkia kantoja); |
| --- | --- |

—

kalakantojen hoitaminen kestävän enimmäistuoton mukaisella tasolla oikeudellisena velvoitteena (”vuoteen 2015 mennessä”, koskee kaikkia kantoja);

| — | jäsenvaltioiden täytäntöönpanopäätökset alueellisessa yhteydessä, unionin monivuotisten suunnitelmien osana tai teknisten toimenpiteiden puitteissa; |
| --- | --- |

—

jäsenvaltioiden täytäntöönpanopäätökset alueellisessa yhteydessä, unionin monivuotisten suunnitelmien osana tai teknisten toimenpiteiden puitteissa;

| — | poisheittämiskielto (saaliin purkamisvelvoite kiintiöistä ja vähimmäisviitekoosta riippumatta, toimien kieltäminen kiintiön ollessa liian pieni, kaupan pitämisen vaatimukset kiintiön yli pyydetyille saaliille); |
| --- | --- |

—

poisheittämiskielto (saaliin purkamisvelvoite kiintiöistä ja vähimmäisviitekoosta riippumatta, toimien kieltäminen kiintiön ollessa liian pieni, kaupan pitämisen vaatimukset kiintiön yli pyydetyille saaliille);

| — | kalastusmahdollisuuksia edustavat siirrettävät kalastusoikeudet. |
| --- | --- |

—

kalastusmahdollisuuksia edustavat siirrettävät kalastusoikeudet.

III   NEUVOSTON ENSIMMÄISEN KÄSITTELYN KANNAN ANALYSOINTI

A)   Yleiset huomautukset

Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat käyneet komission ehdotuksen pohjalta neuvotteluja päästääkseen yhteisymmärrykseen siinä vaiheessa, kun neuvosto vahvistaa ensimmäisen käsittelyn kantansa. Neuvoston kannan tekstissä otetaan täysin huomioon näiden kahden lainsäätäjän välillä aikaansaatu kompromissi.

B)   Keskeiset kysymykset

Neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannan kompromissitekstissä on seuraavat keskeiset kohdat:

a)   Yleiset säännökset

Euroopan parlamentti hyväksyi neuvoston ehdotuksen yhdistää yleiset ja erityistavoitteet yhteen artiklaan (2 artikla). Erityisesti seuraavista tavoitteista oli päästävä kompromissiin: kestävän enimmäistuoton mukaisen kalakantojen hoidon käsite ja sen käyttöönoton aikataulu; suhde meriympäristön suojeluun yleisellä tasolla; poisheittämisen lopettaminen sekä laivaston kapasiteetin mukauttaminen. Vaikeinta oli päästä kompromissiin kestävästä enimmäistuotosta. Kompromississa korostetaan asteittaista mutta sovitun aikataulun mukaista siirtymistä tähän hoitotapaan ja täsmennetään, että hoidon keskeisenä muuttujana on kalakantojen kalastuksesta määräytyvä hyödyntämistaso.

Määritelmien osalta kompromississa keskitytään seuraaviin kohtiin: ”kalastuksenhoidon ekosysteemilähtöinen lähestymistapa”, ”vähävaikutteinen kalastus”, ”säilyttämisen vähimmäisviitekoko”, ”sallitun saaliin ylimäärä” ja ”kestävää kalastusta koskeva kumppanuussopimus”. Parlamentti hyväksyi neuvoston uudet määritelmät ”poisheitetyille saaliille” sekä ”jäsenvaltiolle, jolla on välitön kalastuksenhoitoetu”, jolla viitataan niin sanotussa ”alueellistamisessa” mukana oleviin jäsenvaltioihin. Neuvosto hyväksyi parlamentin uudet määritelmät ”turvallisten biologisten rajojen sisällä oleville kannoille”, ”vähävaikutteiselle kalastukselle” – pienellä tarkistuksella, ”valikoivalle pyynnille” – pienellä tarkistuksella – sekä ”kalastusaluksen lisäämiselle”.

b)   Pääsy vesialueille

Euroopan parlamentti hyväksyi syrjäisimpien alueiden vesillä toimivien paikallisten laivastojen suosituimmuuskohtelun laajentamisen koskemaan kaikkia syrjäisimpiä alueita (5 artiklan 3 kohta). Neuvosto hyväksyi, että tekstissä mainitaan erityisesti olemassa olevat biologisesti herkät alueet ja että niille annetaan lisää tukea, mitä parlamentti piti vesialueille pääsyn ehtoina; tämä säännös siirrettiin osaksi säilyttämistoimenpiteitä (8 artikla).

c)   Säilyttämistoimenpiteet

Parlamentti ja neuvosto pääsivät kompromissiin säilyttämistoimenpiteitä käsitteleviä yleisiä säännöksiä koskevasta uudesta artiklasta, jota molemmat toimielimet pitivät asiaankuuluvana. Parlamentti onnistui sisällyttämään useita eritelmiä säilyttämistoimia ja teknisiä toimenpiteitä koskeviin luetteloihin, ja neuvosto kykeni pitämään kiinni kannastaan, jonka mukaan teknisiä toimenpiteitä olisi pidettävä säilyttämistoimien alaryhmänä. Neuvosto hyväksyi osittain muutettuna kalakantojen elvyttämisalueiden perustamista (8 artikla) koskevan parlamentin tarkistuksen. Sen sijaan, että jäsenvaltioille olisi annettu valta perustaa tällaisia alueita, sovittiin unionin toimenpiteistä, jotka perustuvat jäsenvaltioiden alueelliseen yhteistyöhön; kansalliset toimenpiteet ovat edelleen mahdollisia soveltamalla erityissäännöksiä, jotka koskevat jäsenvaltioiden omia aluksia ja niiden 12 meripeninkulman vyöhykettä (19 ja 20 artikla).

Osapuolet sopivat monivuotisia suunnitelmia koskevien säännösten järkevöittämisestä siten, että ne yhdistetään kestävän enimmäistuoton käsitteeseen ”sekakalastusta” koskevan erityissäännöksen avulla sekä poisheittämiskieltoon.

Ympäristölainsäädännön mukaisten velvoitteiden täyttämisen edellyttämiä säilyttämistoimenpiteitä koskevasta uudesta artiklasta (11 artikla) oli vaikea päästä kompromissiin. Parlamentti onnistui säilyttämään kannattamansa komission kannan, jonka mukaan on annettava delegoituja säädöksiä, jos säilyttämistoimenpiteitä on tarpeen hyväksyä unionin tasolla. Neuvosto puolestaan kykeni täsmentämään tämän säännöksen soveltamisalaa ja sisällyttämään tekstiin menettelyn, jolla varmistetaan näiden toimenpiteiden kehittäminen jäsenvaltioiden alueellisen yhteistyön puitteissa, jos toimenpiteet koskevat useampaa kuin yhtä jäsenvaltiota. Neuvosto hyväksyi parlamentin tarkistuksen, jolla säilytetään jäsenvaltioiden valtuudet toteuttaa kiireellisiä toimenpiteitä (13 artikla).

Kompromissin vaikeimman osan muodostivat purkamisvelvoitetta koskeva 15 artikla ja kalastusmahdollisuuksia koskeva 16 artikla. Neuvoston oli luovuttava joistakin joustavuusmekanismeista, joita se oli suunnitellut tämän velvoitteen täytäntöönpanoa varten, tai tiukennettava niitä. Parlamentti puolestaan hyväksyi pitkälti neuvoston kannan purkamisvelvoitteen soveltamisalasta ja käyttöönotosta vuosina 2015–2019. Parlamentti hyväksyi täytäntöönpanomenettelyjen yksityiskohtien erittelyn siten, että vähimmäisvaatimuksena on, että niin sanotut ”poisheittämissuunnitelmat” on oltava hyväksyttyinä delegoituina säädöksinä, kun purkamisvelvoite tulee voimaan, vaikka pääsääntöisesti täytäntöönpanovälineen muodostavat kuitenkin monivuotiset suunnitelmat. Poisheittämiskieltoa koskevista yleisistä säännöistä päästiin myös kompromissiin. Parlamentti luopui joistakin 16 artiklaan (kalastusmahdollisuudet) ehdottamistaan tarkistuksista SEUT 43 artiklan 3 kohdassa neuvostolle annetun toimivallan vuoksi. Neuvoston oli kuitenkin hyväksyttävä se, että jäsenvaltioiden käytettävissä olevien kalastusmahdollisuuksien jakamista koskevat yleiset säännöt vahvistetaan tässä asetuksessa (17 artikla).

Alueellistamisen (18 artikla) osalta neuvosto onnistui saamaan parlamentin vakuuttuneeksi kannastaan ja siitä, että tästä osasta on tehtävä lyhyempi ja ytimekkäämpi säilyttäen kuitenkin mahdollisuudet joko unionin tai jäsenvaltion toimenpiteille. Tämä kysymys oli erityisen tärkeä kompromissin saavuttamisen kannalta, koska jäsenvaltiot, jotka jo osallistuvat alueellistamiseen, katsoivat, että nykyinen käytäntö oli otettava huomioon uudessa asetuksessa.

d)   Kalastuskapasiteetin hallinnointi

Sekä parlamentti että neuvosto vastustivat kalastusoikeuksien pakollista kauppaa, jota komissio oli ehdottanut liiallisen kalastuskapasiteetin muodostaman ongelman vähentämiseksi. Parlamentti suostui siihen, että tekstissä viitaan tällaisiin oikeuksiin jäsenvaltioiden hallinnointijärjestelmien vapaaehtoisena osana.

Neuvosto hyväksyi osittain parlamentin tarkistukset, joiden mukaan kapasiteettia koskevan selvityksen laadinnassa olisi otettava käyttöön kattavampi menettely ja muun muassa komission suuntaviivoihin perustuvat vakiomuotoiset laskentamenetelmät. Parlamentti hyväksyi suurelta osin neuvoston kannan, että taloudellisten seuraamusten on oltava suhteessa siihen, missä määrin vaatimuksia on jätetty noudattamatta.

e)   Kalastuksenhoidon tieteellinen perusta

Tältä osin tehty kompromissi koski ennen kaikkea tiedonkeruuta. Neuvosto hyväksyi osittain parlamentin pyrkimyksen lisätä tiedonkeruutoimien ja -raportoinnin avoimuutta ja sen, että tällä alalla sovelletaan edelleen neuvoston vuonna 2008 hyväksymää alakohtaista asetusta (5).

f)   Ulkosuhdepolitiikka

Ulkosuhdepolitiikkaa koskevassa osassa sekä parlamentti että neuvosto kannattivat yksityiskohtaisempia säännöksiä kuin mitä ehdotuksessa oli. Neuvosto perusti kantansa maaliskuussa 2012 annettuihin neuvoston päätelmiin (6). Parlamentti jousti kestävää kalastusta koskevien kumppanuussopimusten ja niiden pöytäkirjojen pakollisten määräysten sekä lisenssien myöntämistä tällä alalla koskevien ehtojen yksityiskohtaisuuden tasosta. Lisäksi parlamentti suostui siihen, että kolmansien maiden kanssa yhteisesti hyödynnettäviä kantoja tai kolmansien maiden kanssa yhteisesti hoidettuja kantoja koskevat toimintapoliittiset säännökset yhdistetään samaan artiklaan (33 artikla).

g)   Vesiviljely

Vesiviljelyä koskevassa osassa neuvosto hyväksyi parlamentin ehdotuksen mukaisesti, että monivuotisissa kansallisissa strategiasuunnitelmissa korostetaan enemmän ympäristönäkökohtia ja resurssitehokkuutta.

h)   Valvonta ja täytäntöönpano

Valvonnan ja täytäntöönpanon osalta päästiin kompromissiin valvonnan periaatteista, ja neuvosto hyväksyi sääntöjen noudattamista tarkastelevan asiantuntijaryhmän perustamisen. Neuvoston pyynnöstä asiantuntijaryhmän tehtäviä laajennettiin neuvoa-antavaan suuntaan sen lisäksi, että se tarkastelee unionin kalastuksenvalvontajärjestelmän noudattamiseen ja täytäntöönpanoon liittyviä kysymyksiä.

i)   Rahoitusvälineet

Parlamentti luopui tarkistuksista, joissa vaadittiin rahoitusvälineen ja toisaalta yhteisen kalastuspolitiikan (YKP) ja ympäristölainsäädännön velvoitteiden yksityiskohtaisempaa nivomista toisiinsa. Neuvosto katsoi, että näistä kysymyksistä on parasta neuvotella Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa (EMKR) koskevan asetuksen yhteydessä, mutta suostui siihen, että YKP-asetukseen sisällytetään täydentäviä ehtoja koskevat yleiset periaatteet.

j)   Neuvoa-antavat toimikunnat

Sekä parlamentti että neuvosto kannattivat neuvoa-antavien toimikuntien määrän lisäämistä ja niiden toiminnan yksityiskohtaista kuvausta asetuksessa. Alan etujen ja muun yhteiskunnan etujen edustamisesta oli tehtävä kompromissi (liite III), ja neuvosto hyväksyi parlamentin ehdottaman markkina-alan neuvoa-antavan toimikunnan.

k)   Säädösvallan siirto

Komission täytäntöönpanovallan menettely ja laajuus olivat kompromissin haastavimpia kohtia. Delegoitujen säädösten osalta parlamentti kannatti useimmissa tapauksissa komission ehdotusta, jossa oli 12 kohtaa, joissa komissiolle siirrettiin valta antaa delegoituja säädöksiä. Neuvoston yleisnäkemyksessä niistä oli hyväksytty jo viisi, ja lopullisessa kompromississa on kuusi säädösvallan siirtoa. Useimmat niistä (neljä) koskevat poisheittämiskiellon täytäntöönpanoa.

IV   PÄÄTELMÄ

Neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannassa on otettu täysin huomioon neuvoston ja Euroopan parlamentin välillä käydyissä neuvotteluissa komission avustuksella aikaansaatu kompromissi. Kalatalousvaliokunnan (PECH) puheenjohtajan pysyvien edustajien komitean puheenjohtajalle 20. kesäkuuta 2013 osoittama kirje (7) vahvistaa tämän kompromissin. Kalatalousvaliokunnan puheenjohtaja ilmoitti kirjeessä suosittelevansa valiokuntansa jäsenille ja myöhemmin täysistunnolle, että neuvoston ensimmäisen käsittelyn kanta hyväksyttäisiin tarkistuksitta Euroopan parlamentin toisessa käsittelyssä sen jälkeen, kun kummankin toimielimen lingvistijuristit ovat tarkastaneet tekstin. Hyväksymällä yhteistä kalastuspolitiikkaa koskevan asetuksen Euroopan unioni luo keskeiset edellytykset YKP:n uudistamisen toteuttamiselle. Uudistuksen tueksi hyväksyttävästä rahoituspilarista (EMKR) ei ole vielä päästy yhteisymmärrykseen.

---

(1)  Asiak. 11322/12 PECHE 227 CODEC 1654.

(2)  Asiak. 11322/1/12 PECHE 227 CODEC 1654 REV 1.

(3)  Asiak. 5255/13 CODEC 61 PECHE 39 PE 7.

(4)  EUVL C 181, 21.6.2012, s. 183; EUVL C 225, 27.7.2012, s. 20.

(5)  Asetus (EY) N:o 199/2008.

(6)  Asiak. 7086/12 PECHE 66.

(7)  Kirje 310831, IPOL-COM.PECH D(2013)32913.

---

NEUVOSTON LAUSUMA MONIVUOTISISTA SUUNNITELMISTA

Neuvosto sitoutuu käsittelemään Euroopan parlamentin ja komission kanssa toimielinten välisiä kysymyksiä ja sopimaan etenemistavasta, jossa otetaan huomioon sekä Euroopan parlamentin että neuvoston oikeudellinen asema, jotta monivuotisten suunnitelmien kehittämistä ja käyttöönottoa ensisijaisena asiana yhteisen kalastuspolitiikan puitteissa voidaan helpottaa.

Neuvosto ehdottaa lisäksi, että perustetaan toimielinten välinen työryhmä sopivimman etenemistavan löytämiseksi.

---

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON LAUSUMA TIEDONKERUUSTA

Euroopan parlamentti ja neuvosto pyytävät komissiota nopeuttamaan EU:n asetuksen 199/2008 muuttamista koskevan ehdotuksen hyväksymistä, jotta tiedonkeruuta koskevat periaatteet ja tavoitteet, jotka ovat oleellisia uudistetun yhteisen kalastuspolitiikan tukemiseksi ja jotka esitetään uudessa YKP:aa uudistavassa asetuksessa, voidaan käytännössä saattaa voimaan mahdollisimman pian.

---

KOMISSION LAUSUMAT

18 artiklasta

(1 ja 3 kohdasta) Komissio korostaa, että vallan antaminen komissiolle hyväksyä jäsenvaltioiden yhteisissä suosituksissa esitettyjä toimenpiteitä täytäntöönpanosäädöksillä tai delegoiduilla säädöksillä ei voi vaikuttaa komission harkintavaltaan antaa tällaisiasäädöksiä.

(7 kohdasta) Niiden jäsenvaltioiden, joiden välitöntä kalastuksenhoitoetua asia koskee, valmius laatia yhteisiä suosituksia ei voi vaikuttaa komission yksinomaiseen aloiteoikeuteen tehdä ehdotuksia yhteisen kalastuspolitiikan alalla.

(8 kohdasta) SEUT 2 artiklan 1 kohdan perusteella 8 kohdan ei voi tulkita antavan automaattisesti, muun unionin lainsäädännön puuttuessa, lupaa jäsenvaltioille hyväksyä oikeudellisesti velvoittavia säädöksiä aloilla, jotka kuuluvat unionin yksinomaiseen toimivaltaan. Jos komissio katsoo, että tällaiset säädökset eivät ole sopusoinnussa yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteiden kanssa, jäsenvaltioiden olisi toimittava lojaalin yhteistyön periaatteen mukaisesti, jotta voidaan poistaa mahdolliset ristiriidat unionin lainsäädännön kanssa.

VI osasta ja erityisesti 28 artiklan 3 kohdasta

Ulkosuhdepolitiikkaa koskevan VI osan säännökset eivät voi vaikuttaa SEUT 218 artiklan mukaisten neuvoston päätösten tai neuvoston komissiolle antamien neuvotteluohjeiden taikka kolmansien valtioiden tahi järjestöjen kanssa SEUT 218 artiklan mukaisesti tehtyjen sopimusten pätevyyteen.

47 artiklan 2 kohdan toisesta osasta

Komissio korostaa, että on asetuksen (EU) N:o 182/2011 (EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13) hengen ja kirjaimen vastaista vedota järjestelmällisesti 5 artiklan 4 kohdan toisen alakohdan b alakohtaan. Tätä säännöstä tulisi käyttää ainoastaan, mikäli ilmenee erityinen tarve poiketa periaatteesta, jonka mukaan komissio voi hyväksyä ehdotuksen täytäntöönpanosäädökseksi, kun lausuntoa ei ole annettu. Kun otetaan huomioon, että kyseessä on poikkeus 5 artiklan 4 kohdassa määriteltyyn yleiseen sääntöön, toisen alakohdan b alakohtaan vetoamista ei voida pitää puhtaasti lainsäätäjän harkintavallan käyttämisenä, vaan se on tulkittava rajoittavasti ja perusteltava tästä syystä.

---

| 30.11.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 351/46 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 351/46

---

NEUVOSTON ENSIMMÄISESSÄ KÄSITTELYSSÄ VAHVISTAMA KANTA (EU) N:o 10/2013

asetuksen antamiseksi kalastus- ja vesiviljelytuotealan yhteisestä markkinajärjestelystä ja neuvoston asetusten (EY) N:o 1184/2006 ja (EY) N:o 1224/2009 muuttamisesta sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 104/2000 kumoamisesta

Hyväksytty neuvostossa 17 päivänä lokakuuta 2013

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 42 artiklan ja 43 artiklan 2 kohdan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon (2),

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (3),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Yhteisen kalastuspolitiikan soveltamisalaan kuuluvat kalastus- ja vesiviljelytuotteiden markkinoihin liittyvät toimenpiteet unionissa. Kalastus- ja vesiviljelytuotealan yhteinen markkinajärjestely, jäljempänä ’yhteinen markkinajärjestely’, on erottamaton osa yhteistä kalastuspolitiikkaa, ja sillä olisi edistettävä kalastuspolitiikan tavoitteiden saavuttamista. Koska yhteinen kalastuspolitiikka on parhaillaan tarkistettavana, yhteistä markkinajärjestelyä olisi mukautettava vastaavasti. |
| --- | --- |

(1)

Yhteisen kalastuspolitiikan soveltamisalaan kuuluvat kalastus- ja vesiviljelytuotteiden markkinoihin liittyvät toimenpiteet unionissa. Kalastus- ja vesiviljelytuotealan yhteinen markkinajärjestely, jäljempänä ’yhteinen markkinajärjestely’, on erottamaton osa yhteistä kalastuspolitiikkaa, ja sillä olisi edistettävä kalastuspolitiikan tavoitteiden saavuttamista. Koska yhteinen kalastuspolitiikka on parhaillaan tarkistettavana, yhteistä markkinajärjestelyä olisi mukautettava vastaavasti.

| (2) | Neuvoston asetusta (EY) N:o 104/2000 (4) on tarpeen tarkistaa nykyään voimassa olevien säännösten täytäntöönpanossa havaittujen puutteiden, unionin markkinoiden ja maailmanmarkkinoiden viimeaikaisten tapahtumien sekä kalastus- ja vesiviljelytoiminnan kehityksen huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

(2)

Neuvoston asetusta (EY) N:o 104/2000 (4) on tarpeen tarkistaa nykyään voimassa olevien säännösten täytäntöönpanossa havaittujen puutteiden, unionin markkinoiden ja maailmanmarkkinoiden viimeaikaisten tapahtumien sekä kalastus- ja vesiviljelytoiminnan kehityksen huomioon ottamiseksi.

| (3) | Kalastuksella on erityisen suuri merkitys unionin rannikkoalueiden ja myös syrjäisimpien alueiden taloudelle. Koska kalastajat saavat siitä elantonsa näillä alueilla, markkinoiden vakautta olisi edistettävä ja mukautettava tarjonta ja kysyntä paremmin toisiinsa. |
| --- | --- |

(3)

Kalastuksella on erityisen suuri merkitys unionin rannikkoalueiden ja myös syrjäisimpien alueiden taloudelle. Koska kalastajat saavat siitä elantonsa näillä alueilla, markkinoiden vakautta olisi edistettävä ja mukautettava tarjonta ja kysyntä paremmin toisiinsa.

| (4) | Yhteisen markkinajärjestelyn säännösten täytäntöönpanossa olisi noudatettava unionin kansainvälisiä sitoumuksia, erityisesti Maailman kauppajärjestön määräysten osalta. Olisi varmistettava edellytykset reilulle kilpailulle kalastus- ja vesiviljelytuotteiden kaupassa erityisesti noudattamalla sellaisia kestävyyttä ja sosiaalisia normeja koskevia vaatimuksia, jotka vastaavat unionin tuotteisiin sovellettavia vaatimuksia. |
| --- | --- |

(4)

Yhteisen markkinajärjestelyn säännösten täytäntöönpanossa olisi noudatettava unionin kansainvälisiä sitoumuksia, erityisesti Maailman kauppajärjestön määräysten osalta. Olisi varmistettava edellytykset reilulle kilpailulle kalastus- ja vesiviljelytuotteiden kaupassa erityisesti noudattamalla sellaisia kestävyyttä ja sosiaalisia normeja koskevia vaatimuksia, jotka vastaavat unionin tuotteisiin sovellettavia vaatimuksia.

| (5) | On tärkeää, että yhteisen markkinajärjestelyn hallinnointia ohjaavat yhteiseen kalastuspolitiikkaan sisältyvät hyvän hallintotavan periaatteet. |
| --- | --- |

(5)

On tärkeää, että yhteisen markkinajärjestelyn hallinnointia ohjaavat yhteiseen kalastuspolitiikkaan sisältyvät hyvän hallintotavan periaatteet.

| (6) | Yhteisen markkinajärjestelyn onnistumiseksi on erittäin tärkeää, että kuluttajat saavat markkinointi- ja valistuskampanjoiden avulla tietoa kalansyönnin merkityksestä ja saatavilla olevien lajien laajasta valikoimasta sekä tuotteiden merkintöihin sisältyvien tietojen ymmärtämisen tärkeydestä. |
| --- | --- |

(6)

Yhteisen markkinajärjestelyn onnistumiseksi on erittäin tärkeää, että kuluttajat saavat markkinointi- ja valistuskampanjoiden avulla tietoa kalansyönnin merkityksestä ja saatavilla olevien lajien laajasta valikoimasta sekä tuotteiden merkintöihin sisältyvien tietojen ymmärtämisen tärkeydestä.

| (7) | Kalastusalan tuottajaorganisaatiot ja vesiviljelyalan tuottajaorganisaatiot, jäljempänä yhdessä ’tuottajaorganisaatiot’, ovat yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteiden saavuttamisen ja yhteisen markkinajärjestelyn asianmukaisen hallinnoinnin varmistamisen kannalta keskeisessä asemassa. Tämän vuoksi on tarpeen vahvistaa kyseisten järjestöjen vastuuta ja tarjota tarvittavaa rahoitustukea, jotta ne voivat olla merkitsevämmässä asemassa kalastuksen päivittäisessä hoidossa, toimien kuitenkin yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteiden mukaisesti määritellyissä puitteissa. On myös varmistettava, että niiden jäsenet harjoittavat kalastus- ja vesiviljelytoimintaa kestävällä tavalla, parantavat tuotteiden markkinoille saattamista, keräävät tietoa vesiviljelystä ja pyrkivät parantamaan tulojaan. Näitä tavoitteita toteuttaessaan tuottajajärjestöjen olisi otettava huomioon unionissa ja myös syrjäisimmillä alueilla vallitsevat kalastus- ja vesiviljelyalan vaihtelevat olosuhteet, etenkin pienimuotoisen kalastuksen ja laajaperäisen vesiviljelyn erityispiirteet. Toimivaltaisten kansallisten viranomaisten olisi vastattava kyseisten tavoitteiden täytäntöönpanosta siten, että ne tekevät tiivistä yhteistyötä tuottajaorganisaatioiden kanssa hoitokysymyksissä ja tarvittaessa kiintiöiden myöntämisessä sekä pyyntiponnistusten hallinnassa kunkin erityisen kalastuksen tarpeista riippuen. |
| --- | --- |

(7)

Kalastusalan tuottajaorganisaatiot ja vesiviljelyalan tuottajaorganisaatiot, jäljempänä yhdessä ’tuottajaorganisaatiot’, ovat yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteiden saavuttamisen ja yhteisen markkinajärjestelyn asianmukaisen hallinnoinnin varmistamisen kannalta keskeisessä asemassa. Tämän vuoksi on tarpeen vahvistaa kyseisten järjestöjen vastuuta ja tarjota tarvittavaa rahoitustukea, jotta ne voivat olla merkitsevämmässä asemassa kalastuksen päivittäisessä hoidossa, toimien kuitenkin yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteiden mukaisesti määritellyissä puitteissa. On myös varmistettava, että niiden jäsenet harjoittavat kalastus- ja vesiviljelytoimintaa kestävällä tavalla, parantavat tuotteiden markkinoille saattamista, keräävät tietoa vesiviljelystä ja pyrkivät parantamaan tulojaan. Näitä tavoitteita toteuttaessaan tuottajajärjestöjen olisi otettava huomioon unionissa ja myös syrjäisimmillä alueilla vallitsevat kalastus- ja vesiviljelyalan vaihtelevat olosuhteet, etenkin pienimuotoisen kalastuksen ja laajaperäisen vesiviljelyn erityispiirteet. Toimivaltaisten kansallisten viranomaisten olisi vastattava kyseisten tavoitteiden täytäntöönpanosta siten, että ne tekevät tiivistä yhteistyötä tuottajaorganisaatioiden kanssa hoitokysymyksissä ja tarvittaessa kiintiöiden myöntämisessä sekä pyyntiponnistusten hallinnassa kunkin erityisen kalastuksen tarpeista riippuen.

| (8) | Olisi toteutettava toimenpiteitä, joilla rohkaistaan pienimuotoisen kalastuksen alan asianmukaista ja edustavaa osallistumista tuottajaorganisaatioihin. |
| --- | --- |

(8)

Olisi toteutettava toimenpiteitä, joilla rohkaistaan pienimuotoisen kalastuksen alan asianmukaista ja edustavaa osallistumista tuottajaorganisaatioihin.

| (9) | Tuottajaorganisaatioiden kilpailukyvyn ja kannattavuuden parantamiseksi olisi määriteltävä selvästi niiden perustamista koskevat asianmukaiset kriteerit. |
| --- | --- |

(9)

Tuottajaorganisaatioiden kilpailukyvyn ja kannattavuuden parantamiseksi olisi määriteltävä selvästi niiden perustamista koskevat asianmukaiset kriteerit.

| (10) | Toimialakohtaisten organisaatioiden, joihin kuuluu eri kalastus- ja vesiviljelyalan toimijaryhmiä, on mahdollista auttaa parantamaan kaupanpitämistoimien koordinointia koko tuotantoketjussa ja kehittämään toimenpiteitä, joista on hyötyä koko alalle. |
| --- | --- |

(10)

Toimialakohtaisten organisaatioiden, joihin kuuluu eri kalastus- ja vesiviljelyalan toimijaryhmiä, on mahdollista auttaa parantamaan kaupanpitämistoimien koordinointia koko tuotantoketjussa ja kehittämään toimenpiteitä, joista on hyötyä koko alalle.

| (11) | On aiheellista vahvistaa yhteiset edellytykset tuottajaorganisaatioiden ja toimialakohtaisten organisaatioiden hyväksynnälle jäsenvaltioissa, tuottajaorganisaatioiden ja toimialakohtaisten organisaatioiden sääntöjen laajentamiselle ja tällaisesta laajentamisesta aiheutuneiden kustannusten jakamiselle. Sääntöjen laajentaminen olisi tehtävä komissiolta saatavan luvan varaiseksi. |
| --- | --- |

(11)

On aiheellista vahvistaa yhteiset edellytykset tuottajaorganisaatioiden ja toimialakohtaisten organisaatioiden hyväksynnälle jäsenvaltioissa, tuottajaorganisaatioiden ja toimialakohtaisten organisaatioiden sääntöjen laajentamiselle ja tällaisesta laajentamisesta aiheutuneiden kustannusten jakamiselle. Sääntöjen laajentaminen olisi tehtävä komissiolta saatavan luvan varaiseksi.

| (12) | Koska kalakannat ovat yhteisiä luonnonvaroja, niiden kestävään ja tehokkaaseen hyödyntämiseen voivat joissakin tapauksissa päästä paremmin sellaiset organisaatiot, joiden jäsenet tulevat eri jäsenvaltioista ja eri alueilta. Sen vuoksi on tarpeen myös kannustaa sellaisten kansallisten ja kansallisuusrajat ylittävien tuottajaorganisaatioiden ja tuottajaorganisaatioiden liittojen perustamista, jotka perustuvat aiheellisissa tapauksissa luonnonmaantieteellisiin alueisiin. Näiden organisaatioiden olisi oltava yhteisiä ja sitovia sääntöjä luovia kumppanuuksia ja niiden olisi tarjottava tasapuoliset toimintaedellytykset kaikille kalastusalan sidosryhmille. Näitä organisaatioita perustettaessa on varmistettava, että niihin sovelletaan edelleen tässä asetuksessa vahvistettuja kilpailusääntöjä ja että ne noudattavat tarvetta säilyttää yhteys yksittäisten rannikkoyhteisöjen ja niiden perinteisesti hyödyntämien kalastuksien ja vesialueiden välillä. |
| --- | --- |

(12)

Koska kalakannat ovat yhteisiä luonnonvaroja, niiden kestävään ja tehokkaaseen hyödyntämiseen voivat joissakin tapauksissa päästä paremmin sellaiset organisaatiot, joiden jäsenet tulevat eri jäsenvaltioista ja eri alueilta. Sen vuoksi on tarpeen myös kannustaa sellaisten kansallisten ja kansallisuusrajat ylittävien tuottajaorganisaatioiden ja tuottajaorganisaatioiden liittojen perustamista, jotka perustuvat aiheellisissa tapauksissa luonnonmaantieteellisiin alueisiin. Näiden organisaatioiden olisi oltava yhteisiä ja sitovia sääntöjä luovia kumppanuuksia ja niiden olisi tarjottava tasapuoliset toimintaedellytykset kaikille kalastusalan sidosryhmille. Näitä organisaatioita perustettaessa on varmistettava, että niihin sovelletaan edelleen tässä asetuksessa vahvistettuja kilpailusääntöjä ja että ne noudattavat tarvetta säilyttää yhteys yksittäisten rannikkoyhteisöjen ja niiden perinteisesti hyödyntämien kalastuksien ja vesialueiden välillä.

| (13) | Komission olisi vahvistettava tukitoimia, joilla edistetään naisten osallistumista vesiviljelyalan tuottajaorganisaatioihin. |
| --- | --- |

(13)

Komission olisi vahvistettava tukitoimia, joilla edistetään naisten osallistumista vesiviljelyalan tuottajaorganisaatioihin.

| (14) | Jotta tuottajaorganisaatiot voivat ohjata jäseniään harjoittamaan kestävää kalastus- ja vesiviljelytoimintaa, niiden olisi laadittava tuotantoa ja kaupan pitämistä koskeva suunnitelma, jossa esitetään toimenpiteet, jotka asianomaisten organisaatioiden on tarpeen toteuttaa tavoitteidensa saavuttamiseksi, ja toimitettava jäsenvaltioidensa toimivaltaisille viranomaisille. |
| --- | --- |

(14)

Jotta tuottajaorganisaatiot voivat ohjata jäseniään harjoittamaan kestävää kalastus- ja vesiviljelytoimintaa, niiden olisi laadittava tuotantoa ja kaupan pitämistä koskeva suunnitelma, jossa esitetään toimenpiteet, jotka asianomaisten organisaatioiden on tarpeen toteuttaa tavoitteidensa saavuttamiseksi, ja toimitettava jäsenvaltioidensa toimivaltaisille viranomaisille.

| (15) | Yhteisen kalastuspolitiikan poisheitettyjä saaliita koskevien tavoitteiden saavuttaminen edellyttää laajamittaista valikoivien pyydysten käyttöä, jolla estettäisiin alimittaisten kalojen pyynti. |
| --- | --- |

(15)

Yhteisen kalastuspolitiikan poisheitettyjä saaliita koskevien tavoitteiden saavuttaminen edellyttää laajamittaista valikoivien pyydysten käyttöä, jolla estettäisiin alimittaisten kalojen pyynti.

| (16) | Kalastustoiminnan ennakoimattomuuden vuoksi on aiheellista perustaa ihmisravinnoksi tarkoitettujen kalastustuotteiden varastointimekanismi, jotta voitaisiin paremmin ylläpitää markkinoiden vakautta ja lisätä tuotteista saatavaa voittoa erityisesti luomalla lisäarvoa. Tämän mekanismin pitäisi osaltaan lisätä paikallisten markkinoiden vakautta unionissa ja lähentymistä ja näin edistää sisämarkkinoiden tavoitteiden toteutumista. |
| --- | --- |

(16)

Kalastustoiminnan ennakoimattomuuden vuoksi on aiheellista perustaa ihmisravinnoksi tarkoitettujen kalastustuotteiden varastointimekanismi, jotta voitaisiin paremmin ylläpitää markkinoiden vakautta ja lisätä tuotteista saatavaa voittoa erityisesti luomalla lisäarvoa. Tämän mekanismin pitäisi osaltaan lisätä paikallisten markkinoiden vakautta unionissa ja lähentymistä ja näin edistää sisämarkkinoiden tavoitteiden toteutumista.

| (17) | Koska hinnat vaihtelevat unionin eri osissa, kullakin kalastusalan tuottajaorganisaatiolla olisi oltava oikeus tehdä ehdotus hinnasta, jolla varastointimekanismi käynnistetään. Tämä käynnistyshinta olisi asetettava siten, että alan toimijoiden välillä säilyy reilu kilpailu. |
| --- | --- |

(17)

Koska hinnat vaihtelevat unionin eri osissa, kullakin kalastusalan tuottajaorganisaatiolla olisi oltava oikeus tehdä ehdotus hinnasta, jolla varastointimekanismi käynnistetään. Tämä käynnistyshinta olisi asetettava siten, että alan toimijoiden välillä säilyy reilu kilpailu.

| (18) | Yhteisten kaupan pitämistä koskevien vaatimusten luomisen ja soveltamisen odotetaan luovan edellytykset sille, että markkinoille toimitetaan kestäviä tuotteita, käytetään hyväksi kalastus- ja vesiviljelytuotteiden sisämarkkinoiden koko potentiaali ja helpotetaan terveeseen kilpailuun perustuvaa markkinointitoimintaa lisäten näin tuotannon kannattavuutta. Tätä varten olisi edelleen sovellettava voimassa olevia kaupan pitämistä koskevia vaatimuksia. |
| --- | --- |

(18)

Yhteisten kaupan pitämistä koskevien vaatimusten luomisen ja soveltamisen odotetaan luovan edellytykset sille, että markkinoille toimitetaan kestäviä tuotteita, käytetään hyväksi kalastus- ja vesiviljelytuotteiden sisämarkkinoiden koko potentiaali ja helpotetaan terveeseen kilpailuun perustuvaa markkinointitoimintaa lisäten näin tuotannon kannattavuutta. Tätä varten olisi edelleen sovellettava voimassa olevia kaupan pitämistä koskevia vaatimuksia.

| (19) | On varmistettava, että unionin markkinoille tulevat tuotteet täyttävät samat kaupan pitämistä koskevat vaatimukset, joita unionin tuottajien on noudatettava. |
| --- | --- |

(19)

On varmistettava, että unionin markkinoille tulevat tuotteet täyttävät samat kaupan pitämistä koskevat vaatimukset, joita unionin tuottajien on noudatettava.

| (20) | Jotta taataan ihmisten terveyden suojelun korkea taso, unionin markkinoille saatettavien kalastus- ja vesiviljelytuotteiden olisi alkuperästään riippumatta oltava sovellettavien, elintarvikkeiden turvallisuutta ja hygieniaa koskevien sääntöjen mukaisia. |
| --- | --- |

(20)

Jotta taataan ihmisten terveyden suojelun korkea taso, unionin markkinoille saatettavien kalastus- ja vesiviljelytuotteiden olisi alkuperästään riippumatta oltava sovellettavien, elintarvikkeiden turvallisuutta ja hygieniaa koskevien sääntöjen mukaisia.

| (21) | Jotta kuluttajat voivat tehdä tietoon perustuvia valintoja, heille on välttämätöntä tarjota selkeää ja kattavaa tietoa muun muassa tuotteiden alkuperästä ja valmistusmenetelmästä. |
| --- | --- |

(21)

Jotta kuluttajat voivat tehdä tietoon perustuvia valintoja, heille on välttämätöntä tarjota selkeää ja kattavaa tietoa muun muassa tuotteiden alkuperästä ja valmistusmenetelmästä.

| (22) | Ympäristömerkin käyttö kalastus- ja vesiviljelytuotteissa, olivatpa ne peräisin unionista tai kolmansista maista, mahdollistaa selkeän tiedon antamisen tällaisten tuotteiden ekologisesta kestävyydestä. Tästä syystä on välttämätöntä, että komissio tarkastelee mahdollisuutta kehittää ja vahvistaa unionin laajuisen kalastus- ja vesiviljelytuotteiden ympäristömerkin laatimista koskevat vähimmäisvaatimukset. |
| --- | --- |

(22)

Ympäristömerkin käyttö kalastus- ja vesiviljelytuotteissa, olivatpa ne peräisin unionista tai kolmansista maista, mahdollistaa selkeän tiedon antamisen tällaisten tuotteiden ekologisesta kestävyydestä. Tästä syystä on välttämätöntä, että komissio tarkastelee mahdollisuutta kehittää ja vahvistaa unionin laajuisen kalastus- ja vesiviljelytuotteiden ympäristömerkin laatimista koskevat vähimmäisvaatimukset.

| (23) | Jotta kuluttajia suojeltaisiin, tässä asetuksessa vahvistettujen velvoitteiden noudattamisen seurannasta ja valvonnasta vastaavien toimivaltaisten kansallisten viranomaisten olisi hyödynnettävä kaikkia käytettävissä olevia tekniikoita, muun muassa DNA-testausta, jotta estetään toimijoiden väärennetyt saalismerkinnät. |
| --- | --- |

(23)

Jotta kuluttajia suojeltaisiin, tässä asetuksessa vahvistettujen velvoitteiden noudattamisen seurannasta ja valvonnasta vastaavien toimivaltaisten kansallisten viranomaisten olisi hyödynnettävä kaikkia käytettävissä olevia tekniikoita, muun muassa DNA-testausta, jotta estetään toimijoiden väärennetyt saalismerkinnät.

| (24) | Kalastus- ja vesiviljelytuotteiden tuotantoon tai kaupan pitämiseen olisi sovellettava Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 101 artiklan 1 kohdassa ja 102 artiklassa tarkoitettuja kilpailusääntöjä, jotka koskevat sopimuksia, päätöksiä ja menettelytapoja, jollei niiden soveltaminen estä yhteisen markkinajärjestelyn toimintaa tai vaaranna perussopimuksen 39 artiklassa säädettyjen tavoitteiden saavuttamista. |
| --- | --- |

(24)

Kalastus- ja vesiviljelytuotteiden tuotantoon tai kaupan pitämiseen olisi sovellettava Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 101 artiklan 1 kohdassa ja 102 artiklassa tarkoitettuja kilpailusääntöjä, jotka koskevat sopimuksia, päätöksiä ja menettelytapoja, jollei niiden soveltaminen estä yhteisen markkinajärjestelyn toimintaa tai vaaranna perussopimuksen 39 artiklassa säädettyjen tavoitteiden saavuttamista.

| (25) | On aiheellista vahvistaa kalastus- ja vesiviljelytuotteiden tuotantoon ja kaupan pitämiseen sovellettavat kilpailusäännöt ottaen huomioon kalastus- ja vesiviljelyalan erityispiirteet, kuten alan pirstaloituneisuus, se että kala on yhteinen luonnonvara ja tuonnin suuri määrä, ja tuontiin olisi sovellettava samoja sääntöjä kuin unionin kalastus- ja vesiviljelytuotteisiin. Yksinkertaistamissyistä tähän asetukseen olisi sisällytettävä neuvoston asetukseen (EY) N:o 1184/2006 (5) sisältyvät asiaa koskevat säännökset. Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 1184/2006 ei enää olisi sovellettava kalastus- ja vesiviljelytuotteisiin. |
| --- | --- |

(25)

On aiheellista vahvistaa kalastus- ja vesiviljelytuotteiden tuotantoon ja kaupan pitämiseen sovellettavat kilpailusäännöt ottaen huomioon kalastus- ja vesiviljelyalan erityispiirteet, kuten alan pirstaloituneisuus, se että kala on yhteinen luonnonvara ja tuonnin suuri määrä, ja tuontiin olisi sovellettava samoja sääntöjä kuin unionin kalastus- ja vesiviljelytuotteisiin. Yksinkertaistamissyistä tähän asetukseen olisi sisällytettävä neuvoston asetukseen (EY) N:o 1184/2006 (5) sisältyvät asiaa koskevat säännökset. Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 1184/2006 ei enää olisi sovellettava kalastus- ja vesiviljelytuotteisiin.

| (26) | On tarpeen parantaa taloudellisia kalastus- ja vesiviljelytuotteiden markkinoita koskevien tietojen keräämistä, käsittelyä ja jakamista unionissa. |
| --- | --- |

(26)

On tarpeen parantaa taloudellisia kalastus- ja vesiviljelytuotteiden markkinoita koskevien tietojen keräämistä, käsittelyä ja jakamista unionissa.

| (27) | Jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen säännösten yhdenmukainen täytäntöönpano määräaikojen, tuottajaorganisaatioiden ja toimialakohtaisten organisaatioiden hyväksymistä sekä hyväksynnän peruuttamista koskevien hakemusten menettelyn ja muodon, hyväksymisen myöntämisestä tai peruuttamisesta tiedottamista koskevien jäsenvaltioiden muotojen, määräaikojen ja menettelyiden, jäsenvaltioiden kaikkia tuottajia tai toimijoita koskevista säännöistä tiedottamisen muodon ja menettelyn, tuotannon ja markkinointisuunnitelmien muotoa ja rakennetta sekä niiden antamista ja hyväksymistä koskevien menettelyn ja määräaikojen, jäsenvaltioiden käynnistyshintojen julkaisemista koskevan muodon osalta, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa. Tätä valtaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (6) mukaisesti. |
| --- | --- |

(27)

Jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen säännösten yhdenmukainen täytäntöönpano määräaikojen, tuottajaorganisaatioiden ja toimialakohtaisten organisaatioiden hyväksymistä sekä hyväksynnän peruuttamista koskevien hakemusten menettelyn ja muodon, hyväksymisen myöntämisestä tai peruuttamisesta tiedottamista koskevien jäsenvaltioiden muotojen, määräaikojen ja menettelyiden, jäsenvaltioiden kaikkia tuottajia tai toimijoita koskevista säännöistä tiedottamisen muodon ja menettelyn, tuotannon ja markkinointisuunnitelmien muotoa ja rakennetta sekä niiden antamista ja hyväksymistä koskevien menettelyn ja määräaikojen, jäsenvaltioiden käynnistyshintojen julkaisemista koskevan muodon osalta, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa. Tätä valtaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (6) mukaisesti.

| (28) | Asetus (EY) N:o 104/2000 olisi kumottava. Kuluttajille tiedottamisen jatkuvuuden varmistamiseksi sen 4 artiklaa olisi kuitenkin sovellettava 12 päivään joulukuuta 2014 asti, |
| --- | --- |

(28)

Asetus (EY) N:o 104/2000 olisi kumottava. Kuluttajille tiedottamisen jatkuvuuden varmistamiseksi sen 4 artiklaa olisi kuitenkin sovellettava 12 päivään joulukuuta 2014 asti,

| (29) | Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa yhteisen kalastuspolitiikan tavoitetta eli kalastus- ja vesiviljelyalan yhteisen organisaation perustamista, koska kalastus- ja vesiviljelytuotemarkkinat ovat luonteeltaan yhteiset markkinat, vaan ne voidaan yhteisen toiminnan tarpeen vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla, joten unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarpeen. |
| --- | --- |

(29)

Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa yhteisen kalastuspolitiikan tavoitetta eli kalastus- ja vesiviljelyalan yhteisen organisaation perustamista, koska kalastus- ja vesiviljelytuotemarkkinat ovat luonteeltaan yhteiset markkinat, vaan ne voidaan yhteisen toiminnan tarpeen vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla, joten unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarpeen.

| (30) | Asetuksia (EY) N:o 1184/2006 ja (EY) N:o 1225/2009 olisi siten muutettava. |
| --- | --- |

(30)

Asetuksia (EY) N:o 1184/2006 ja (EY) N:o 1225/2009 olisi siten muutettava.

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:

I   LUKU

YLEISET SÄÄNNÖKSET

1 artikla

Kohde

1.   Perustetaan kalastus- ja vesiviljelytuotealan yhteinen markkinajärjestely, jäljempänä ’yhteinen markkinajärjestely’.

2.   Yhteinen markkinajärjestely sisältää seuraavat osatekijät:

| a) | ammatilliset organisaatiot; |
| --- | --- |

a)

ammatilliset organisaatiot;

| b) | kaupan pitämistä koskevat vaatimukset; |
| --- | --- |

b)

kaupan pitämistä koskevat vaatimukset;

| c) | kuluttajille tiedottaminen; |
| --- | --- |

c)

kuluttajille tiedottaminen;

| d) | kilpailusäännöt; |
| --- | --- |

d)

kilpailusäännöt;

| e) | markkinatietous. |
| --- | --- |

e)

markkinatietous.

3.   Yhteistä markkinajärjestelyä täydennetään ulkoisten näkökohtien osalta neuvoston asetuksella (EU) N:o 1220/2012 (7) sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1026/2012 (8).

4.   Yhteisen markkinajärjestelyn täytäntöönpano kuuluu unionin rahoitustuen piiriin myöhemmin annettavan, meri- ja kalastuspolitiikan rahoituksen ehtoja vuosina 2014–2020 koskevan unionin säädöksen mukaisesti.

2 artikla

Soveltamisala

Yhteistä markkinajärjestelyä sovelletaan tämän asetuksen liitteessä I lueteltuihin kalastus- ja vesiviljelytuotteisiin, joita pidetään kaupan unionissa.

3 artikla

Tavoitteet

Yhteisen markkinajärjestelyn tavoitteet on vahvistettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2013 (9) 35 artiklassa.

4 artikla

Periaatteet

Yhteistä markkinajärjestelyä ohjaavat asetuksen (EU) N:o .../2013 3 artiklassa vahvistetut hyvän hallintotavan periaatteet.

5 artikla

Määritelmät

Tässä asetuksessa sovelletaan asetuksen (EU) N:o .../2013 4 artiklassa, neuvoston asetuksen (EY) N:o 1224/2009 (10) 4 artiklassa, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1169/2011 (11) 2 artiklassa, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 178/2002 (12) 2 ja 3 artiklassa sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1333/2008 (13) 3 artiklassa tarkoitettuja määritelmiä. Lisäksi sovelletaan seuraavia määritelmiä:

| a) | ’kalastustuotteilla’ tarkoitetaan liitteessä I lueteltuja, mistä tahansa kalastustoiminnasta peräisin olevia vesieliöitä tai niistä johdettuja tuotteita; |
| --- | --- |

a)

’kalastustuotteilla’ tarkoitetaan liitteessä I lueteltuja, mistä tahansa kalastustoiminnasta peräisin olevia vesieliöitä tai niistä johdettuja tuotteita;

| b) | ’vesiviljelytuotteilla’ tarkoitetaan liitteessä I lueteltuja, mistä tahansa vesiviljelytoiminnasta peräisin olevia vesieliöitä niiden elinkaaren kaikissa vaiheissa tai niistä johdettuja tuotteita; |
| --- | --- |

b)

’vesiviljelytuotteilla’ tarkoitetaan liitteessä I lueteltuja, mistä tahansa vesiviljelytoiminnasta peräisin olevia vesieliöitä niiden elinkaaren kaikissa vaiheissa tai niistä johdettuja tuotteita;

| c) | ’tuottajalla’ tarkoitetaan luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä, joka käyttää tuotantovälineitä kalastus- tai vesiviljelytuotteiden hankkimiseksi tarkoituksena niiden markkinoille saattaminen; |
| --- | --- |

c)

’tuottajalla’ tarkoitetaan luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä, joka käyttää tuotantovälineitä kalastus- tai vesiviljelytuotteiden hankkimiseksi tarkoituksena niiden markkinoille saattaminen;

| d) | ’kalastus- ja vesiviljelyalalla’ tarkoitetaan talouden alaa, johon kuuluvat kaikki kalastus- tai vesiviljelytuotteiden tuotantoa, jalostusta ja kaupan pitämistä koskevat toiminnot; |
| --- | --- |

d)

’kalastus- ja vesiviljelyalalla’ tarkoitetaan talouden alaa, johon kuuluvat kaikki kalastus- tai vesiviljelytuotteiden tuotantoa, jalostusta ja kaupan pitämistä koskevat toiminnot;

| e) | ’asettamisella saataville markkinoilla’ tarkoitetaan kalastus- tai vesiviljelytuotteen toimittamista unionin markkinoille liiketoiminnan yhteydessä jakelua, kulutusta tai käyttöä varten joko maksua vastaan tai maksutta; |
| --- | --- |

e)

’asettamisella saataville markkinoilla’ tarkoitetaan kalastus- tai vesiviljelytuotteen toimittamista unionin markkinoille liiketoiminnan yhteydessä jakelua, kulutusta tai käyttöä varten joko maksua vastaan tai maksutta;

| f) | ’markkinoille saattamisella’ tarkoitetaan kalastus- tai vesiviljelytuotteen asettamista ensimmäistä kertaa saataville unionin markkinoilla; |
| --- | --- |

f)

’markkinoille saattamisella’ tarkoitetaan kalastus- tai vesiviljelytuotteen asettamista ensimmäistä kertaa saataville unionin markkinoilla;

| g) | ’vähittäiskaupalla’ tarkoitetaan elintarvikkeiden käsittelyä ja/tai jalostusta, säilytystä myyntipaikassa ja jakelua loppukuluttajalle, mukaan lukien jakelukeskukset, ateriapalvelutoimet, tehdasruokalat, laitosruokalat, ravintolat sekä muut samankaltaiset elintarvikepalvelutoimet ja -kaupat, markettien jakelukeskukset ja tukkuliikkeet; |
| --- | --- |

g)

’vähittäiskaupalla’ tarkoitetaan elintarvikkeiden käsittelyä ja/tai jalostusta, säilytystä myyntipaikassa ja jakelua loppukuluttajalle, mukaan lukien jakelukeskukset, ateriapalvelutoimet, tehdasruokalat, laitosruokalat, ravintolat sekä muut samankaltaiset elintarvikepalvelutoimet ja -kaupat, markettien jakelukeskukset ja tukkuliikkeet;

| h) | ’valmiiksi pakatulla kalastus- ja vesiviljelytuotteella’ tarkoitetaan kalastus- ja vesiviljelytuotetta, joka on asetuksen (EY) N:o 1169/2011 2 artiklan 2 kohdan e alakohdassa tarkoitettu ’valmiiksi pakattu elintarvike’. |
| --- | --- |

h)

’valmiiksi pakatulla kalastus- ja vesiviljelytuotteella’ tarkoitetaan kalastus- ja vesiviljelytuotetta, joka on asetuksen (EY) N:o 1169/2011 2 artiklan 2 kohdan e alakohdassa tarkoitettu ’valmiiksi pakattu elintarvike’.

II   LUKU

AMMATILLISET ORGANISAATIOT

I   JAKSO

Perustaminen, tavoitteet ja toimenpiteet

6 artikla

Kalastus- ja vesiviljelyalan tuottajaorganisaatioiden perustaminen

1.   Kalastusalan tuottajaorganisaatioita ja vesiviljelyalan tuottajaorganisaatioita, jäljempänä ’tuottajaorganisaatiot’, voidaan perustaa yhdessä tai useammassa jäsenvaltiossa toimivien kalastus- tai vesiviljelytuotteiden tuottajien aloitteesta, ja ne voidaan hyväksyä II jakson mukaisesti.

2.   Tuottajaorganisaatioita perustettaessa on tarvittaessa otettava huomioon pienimuotoista kalastusta harjoittavien tuottajien erityistilanne.

3.   Sekä kalastus- että vesiviljelytoimintaa edustava tuottajaorganisaatio voidaan perustaa kalastus- ja vesiviljelyalan yhteiseksi tuottajaorganisaatioksi.

7 artikla

Tuottajaorganisaatioiden tavoitteet

1.   Kalastusalan tuottajaorganisaatiot edistävät seuraavien tavoitteiden saavuttamista:

| a) | jäsenten taloudellisesti kannattavan ja kestävän kalastustoiminnan edistäminen siten, että noudatetaan kaikilta osin etenkin asetuksessa (EU) N:o .../2013 ja ympäristölainsäädännössä vahvistettua luonnonvarojen suojelupolitiikkaa ja otetaan samalla huomioon sosiaalipolitiikka; kalastusalan tuottajaorganisaation on osallistuttava myös meren elollisten luonnonvarojen hoitoon, jos asianomainen jäsenvaltio säätää niin; |
| --- | --- |

a)

jäsenten taloudellisesti kannattavan ja kestävän kalastustoiminnan edistäminen siten, että noudatetaan kaikilta osin etenkin asetuksessa (EU) N:o .../2013 ja ympäristölainsäädännössä vahvistettua luonnonvarojen suojelupolitiikkaa ja otetaan samalla huomioon sosiaalipolitiikka; kalastusalan tuottajaorganisaation on osallistuttava myös meren elollisten luonnonvarojen hoitoon, jos asianomainen jäsenvaltio säätää niin;

| b) | kaupallisten kantojen tahattomien saaliiden välttäminen ja vähentäminen niin pitkälle kuin se on mahdollista ja tarvittaessa näiden saaliiden hyödyntäminen parhaalla mahdollisella tavalla luomatta säilyttämisen vähimmäisviitekokoa pienempien kalojen saaliille tarkoitettuja markkinoita asetuksen (EU) N:o .../2013 15 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

b)

kaupallisten kantojen tahattomien saaliiden välttäminen ja vähentäminen niin pitkälle kuin se on mahdollista ja tarvittaessa näiden saaliiden hyödyntäminen parhaalla mahdollisella tavalla luomatta säilyttämisen vähimmäisviitekokoa pienempien kalojen saaliille tarkoitettuja markkinoita asetuksen (EU) N:o .../2013 15 artiklan mukaisesti;

| c) | kalastustuotteiden jäljitettävyyden ja kuluttajille suunnatun selkeän ja kattavan tiedon saatavuuden edistäminen; |
| --- | --- |

c)

kalastustuotteiden jäljitettävyyden ja kuluttajille suunnatun selkeän ja kattavan tiedon saatavuuden edistäminen;

| d) | myötävaikuttaminen laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen poistamiseen. |
| --- | --- |

d)

myötävaikuttaminen laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen poistamiseen.

2.   Vesiviljelyalan tuottajaorganisaatioiden on edistettävä seuraavien tavoitteiden saavuttamista:

| a) | jäsentensä kestävän vesiviljelyn edistäminen tarjoamalla näille kehittymismahdollisuuksia siten, että noudatetaan kaikilta osin erityisesti asetusta (EU) N:o .../2013 ja ympäristölainsäädäntöä ja otetaan samalla huomioon sosiaalipolitiikka; |
| --- | --- |

a)

jäsentensä kestävän vesiviljelyn edistäminen tarjoamalla näille kehittymismahdollisuuksia siten, että noudatetaan kaikilta osin erityisesti asetusta (EU) N:o .../2013 ja ympäristölainsäädäntöä ja otetaan samalla huomioon sosiaalipolitiikka;

| b) | sen varmistaminen, että jäsenten toiminta on yhdenmukaista asetuksen (EU) N:o .../2013 34 artiklassa tarkoitettujen kansallisten strategiasuunnitelmien kanssa; |
| --- | --- |

b)

sen varmistaminen, että jäsenten toiminta on yhdenmukaista asetuksen (EU) N:o .../2013 34 artiklassa tarkoitettujen kansallisten strategiasuunnitelmien kanssa;

| c) | pyritään varmistamaan, että vesiviljelyssä käytettävä kalaperäinen rehu on peräisin kestävällä tavalla hoidetusta kalastuksesta. |
| --- | --- |

c)

pyritään varmistamaan, että vesiviljelyssä käytettävä kalaperäinen rehu on peräisin kestävällä tavalla hoidetusta kalastuksesta.

3.   Tuottajaorganisaatiot edistävät 1 ja 2 kohdassa esitettyjen tavoitteiden lisäksi vähintään kahden seuraavan tavoitteen edistämistä:

| a) | jäsentensä kalastus- ja vesiviljelytuotteiden markkinoille saattamisen edellytysten parantaminen; |
| --- | --- |

a)

jäsentensä kalastus- ja vesiviljelytuotteiden markkinoille saattamisen edellytysten parantaminen;

| b) | tuottojen parantaminen; |
| --- | --- |

b)

tuottojen parantaminen;

| c) | markkinoiden vakauttaminen; |
| --- | --- |

c)

markkinoiden vakauttaminen;

| d) | elintarviketarjonnan lisääminen ja elintarvikkeiden laatua ja turvallisuutta koskevien korkeiden vaatimusten tukeminen edistämällä samalla työllisyyttä rannikko- ja maaseutualueilla; |
| --- | --- |

d)

elintarviketarjonnan lisääminen ja elintarvikkeiden laatua ja turvallisuutta koskevien korkeiden vaatimusten tukeminen edistämällä samalla työllisyyttä rannikko- ja maaseutualueilla;

| e) | kalastuksen ympäristövaikutusten vähentäminen muun muassa pyydysten valikoivuutta parantavilla toimenpiteillä. |
| --- | --- |

e)

kalastuksen ympäristövaikutusten vähentäminen muun muassa pyydysten valikoivuutta parantavilla toimenpiteillä.

4.   Tuottajaorganisaatiot voivat pyrkiä muihin toisiaan täydentäviin tavoitteisiin.

8 artikla

Tuottajaorganisaatioiden käytettävissä olevat toimenpiteet

1.   Tuottajaorganisaatiot voivat käyttää muun muassa seuraavia toimenpiteitä 7 artiklassa tarkoitettujen tavoitteiden saavuttamiseksi:

| a) | tuotannon mukauttaminen markkinoiden vaatimuksiin; |
| --- | --- |

a)

tuotannon mukauttaminen markkinoiden vaatimuksiin;

| b) | jäsentensä tuotteiden tarjonnan ja kaupan pitämisen kanavointi; |
| --- | --- |

b)

jäsentensä tuotteiden tarjonnan ja kaupan pitämisen kanavointi;

| c) | jäsentensä unionin kalastus- ja vesiviljelytuotteiden menekin edistäminen syrjimättömällä tavalla käyttämällä hyväksi esimerkiksi sertifiointia, erityisesti alkuperämerkintöjen, laatumerkintöjen, maantieteellisten merkintöjen, aitojen perinteisten tuotteiden ja kestävyysmerkintöjen sertifiointiin; |
| --- | --- |

c)

jäsentensä unionin kalastus- ja vesiviljelytuotteiden menekin edistäminen syrjimättömällä tavalla käyttämällä hyväksi esimerkiksi sertifiointia, erityisesti alkuperämerkintöjen, laatumerkintöjen, maantieteellisten merkintöjen, aitojen perinteisten tuotteiden ja kestävyysmerkintöjen sertifiointiin;

| d) | valvonta ja toimenpiteiden toteuttaminen, jotta jäsenten toiminta vastaisi asianomaisen tuottajaorganisaation vahvistamia sääntöjä; |
| --- | --- |

d)

valvonta ja toimenpiteiden toteuttaminen, jotta jäsenten toiminta vastaisi asianomaisen tuottajaorganisaation vahvistamia sääntöjä;

| e) | niiden ammatillista koulutusta koskevien ja yhteistyöohjelmien edistäminen, joilla rohkaistaan nuoria tulemaan alalle; |
| --- | --- |

e)

niiden ammatillista koulutusta koskevien ja yhteistyöohjelmien edistäminen, joilla rohkaistaan nuoria tulemaan alalle;

| f) | kalastuksen ympäristövaikutusten vähentäminen muun muassa pyydysten valikoivuutta parantavilla toimenpiteillä; |
| --- | --- |

f)

kalastuksen ympäristövaikutusten vähentäminen muun muassa pyydysten valikoivuutta parantavilla toimenpiteillä;

| g) | tieto- ja viestintätekniikan käytön edistäminen markkinoinnin parantamiseksi ja hintojen nostamiseksi; |
| --- | --- |

g)

tieto- ja viestintätekniikan käytön edistäminen markkinoinnin parantamiseksi ja hintojen nostamiseksi;

| h) | kuluttajille suunnattujen kalastus- vesiviljelytuotteita koskevien tietojen saannin helpottaminen. |
| --- | --- |

h)

kuluttajille suunnattujen kalastus- vesiviljelytuotteita koskevien tietojen saannin helpottaminen.

2.   Kalastusalan tuottajaorganisaatiot voivat käyttää myös seuraavia toimenpiteitä:

| a) | jäsenten kalastustoiminnan yhteinen suunnittelu ja hallinnointi, ellei meren elollisten luonnonvarojen hoitoa koskevasta jäsenvaltioiden järjestelystä muuta johdu, mukaan lukien toimenpiteiden kehittäminen ja täytäntöönpano kalastustoiminnan valikoivuuden parantamiseksi ja toimivaltaisten viranomaisten neuvominen; |
| --- | --- |

a)

jäsenten kalastustoiminnan yhteinen suunnittelu ja hallinnointi, ellei meren elollisten luonnonvarojen hoitoa koskevasta jäsenvaltioiden järjestelystä muuta johdu, mukaan lukien toimenpiteiden kehittäminen ja täytäntöönpano kalastustoiminnan valikoivuuden parantamiseksi ja toimivaltaisten viranomaisten neuvominen;

| b) | tahattomien saaliiden välttäminen ja minimoiminen osallistumalla teknisten toimenpiteiden kehittämiseen ja soveltamiseen ja kaupallisten kantojen tahattomien saaliiden hyödyntäminen mahdollisimman hyvin luomatta säilyttämisen vähimmäisviitekokoa pienempien kalojen saaliille tarkoitettuja markkinoita asetuksen (EU) N:o .../2013 15 artiklan 11 kohdan ja tarvittaessa tämän asetuksen 34 artiklan 2 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

b)

tahattomien saaliiden välttäminen ja minimoiminen osallistumalla teknisten toimenpiteiden kehittämiseen ja soveltamiseen ja kaupallisten kantojen tahattomien saaliiden hyödyntäminen mahdollisimman hyvin luomatta säilyttämisen vähimmäisviitekokoa pienempien kalojen saaliille tarkoitettuja markkinoita asetuksen (EU) N:o .../2013 15 artiklan 11 kohdan ja tarvittaessa tämän asetuksen 34 artiklan 2 kohdan mukaisesti;

| c) | kalastustuotteiden väliaikaisen varastoinnin hallinnointi tämän asetuksen 30 ja 31 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

c)

kalastustuotteiden väliaikaisen varastoinnin hallinnointi tämän asetuksen 30 ja 31 artiklan mukaisesti.

3.   Vesiviljelyalan tuottajaorganisaatiot voivat hyödyntää myös seuraavia toimenpiteitä:

| a) | kestävän vesiviljelyn edistäminen erityisesti ympäristönsuojelun sekä eläinten terveyden ja hyvinvoinnin osalta; |
| --- | --- |

a)

kestävän vesiviljelyn edistäminen erityisesti ympäristönsuojelun sekä eläinten terveyden ja hyvinvoinnin osalta;

| b) | tietojen kerääminen kaupan pidetyistä tuotteista, mukaan lukien ensimyyntejä koskevat taloustiedot, sekä tuotantoennusteista; |
| --- | --- |

b)

tietojen kerääminen kaupan pidetyistä tuotteista, mukaan lukien ensimyyntejä koskevat taloustiedot, sekä tuotantoennusteista;

| c) | ympäristöön liittyvien tietojen keruu; |
| --- | --- |

c)

ympäristöön liittyvien tietojen keruu;

| d) | jäsenten vesiviljelytoiminnan hoidon suunnittelu; ja |
| --- | --- |

d)

jäsenten vesiviljelytoiminnan hoidon suunnittelu; ja

| e) | ammattilaisille tarkoitettujen sellaisten ohjelmien tukeminen, joilla edistetään kestävien vesiviljelytuotteiden menekkiä. |
| --- | --- |

e)

ammattilaisille tarkoitettujen sellaisten ohjelmien tukeminen, joilla edistetään kestävien vesiviljelytuotteiden menekkiä.

9 artikla

Tuottajaorganisaatioiden liittojen perustaminen

1.   Tuottajaorganisaatioiden liitto voidaan perustaa yhdessä tai useammassa jäsenvaltiossa hyväksyttyjen tuottajaorganisaatioiden aloitteesta.

2.   Tuottajaorganisaatioihin sovellettavia tämän asetuksen säännöksiä sovelletaan myös tuottajaorganisaatioiden liittoihin, jollei toisin mainita.

10 artikla

Tuottajaorganisaatioiden liittojen tavoitteet

1.   Tuottajaorganisaatioiden liittojen on edistettävä seuraavien tavoitteiden saavuttamista:

| a) | jonkin 7 artiklassa vahvistetun jäsentuottajaorganisaatioiden tavoitteen saavuttamisen edistäminen tehokkaammalla ja kestävämmällä tavalla; |
| --- | --- |

a)

jonkin 7 artiklassa vahvistetun jäsentuottajaorganisaatioiden tavoitteen saavuttamisen edistäminen tehokkaammalla ja kestävämmällä tavalla;

| b) | jäsentuottajaorganisaatioiden yhteistä etua palvelevan toiminnan yhteensovittaminen ja kehittäminen. |
| --- | --- |

b)

jäsentuottajaorganisaatioiden yhteistä etua palvelevan toiminnan yhteensovittaminen ja kehittäminen.

2.   Tuottajaorganisaatioiden liitoille on myönnettävä rahoitustukea myöhemmin annettavan, meri- ja kalastuspolitiikan rahoituksen ehtoja vuosina 2014–2020 koskevan unionin säädöksen mukaisesti.

11 artikla

Toimialakohtaisten organisaatioiden perustaminen

Toimialakohtainen organisaatio voidaan perustaa yhdessä tai useammassa jäsenvaltiossa toimivan kalastus- ja vesiviljelytuotealan toimijan aloitteesta, ja se voidaan hyväksyä II jakson säännösten mukaisesti.

12 artikla

Toimialakohtaisten organisaatioiden tavoitteet

Toimialakohtaisten organisaatioiden on parannettava unionin kalastus- ja vesiviljelytuotteiden markkinoilla saataville asettamisen koordinointia ja edellytyksiä.

13 artikla

Toimialakohtaisten organisaatioiden käytettävissä olevat toimenpiteet

Toimialakohtaiset organisaatiot voivat käyttää seuraavia toimenpiteitä 12 artiklassa tarkoitettujen tavoitteiden saavuttamiseksi:

| a) | unionin lainsäädännön mukaisten mallisopimusten laatiminen; |
| --- | --- |

a)

unionin lainsäädännön mukaisten mallisopimusten laatiminen;

| b) | unionin kalastus- ja vesiviljelytuotteiden menekin edistäminen syrjimättömällä tavalla käyttämällä hyväksi esimerkiksi sertifiointia ja erityisesti alkuperämerkintöjä, laatumerkintöjä, maantieteellisiä merkintöjä sekä aitojen perinteisten tuotteiden ja kestävyysmerkintöjen sertifiointia; |
| --- | --- |

b)

unionin kalastus- ja vesiviljelytuotteiden menekin edistäminen syrjimättömällä tavalla käyttämällä hyväksi esimerkiksi sertifiointia ja erityisesti alkuperämerkintöjä, laatumerkintöjä, maantieteellisiä merkintöjä sekä aitojen perinteisten tuotteiden ja kestävyysmerkintöjen sertifiointia;

| c) | unionin tai kansallisen lainsäädännön säännöksiä tiukempien sääntöjen vahvistaminen kalastus- ja vesiviljelytuotteiden tuotannolle ja kaupan pitämiselle; |
| --- | --- |

c)

unionin tai kansallisen lainsäädännön säännöksiä tiukempien sääntöjen vahvistaminen kalastus- ja vesiviljelytuotteiden tuotannolle ja kaupan pitämiselle;

| d) | laadun sekä tuotantoa ja markkinoita koskevan tietämyksen ja niiden avoimuuden parantaminen sekä ammatillisen koulutustoiminnan toteuttaminen esimerkiksi laatu- ja jäljitettävyysasioissa elintarviketurvallisuuden ja tutkimusaloitteiden edistämiseksi; |
| --- | --- |

d)

laadun sekä tuotantoa ja markkinoita koskevan tietämyksen ja niiden avoimuuden parantaminen sekä ammatillisen koulutustoiminnan toteuttaminen esimerkiksi laatu- ja jäljitettävyysasioissa elintarviketurvallisuuden ja tutkimusaloitteiden edistämiseksi;

| e) | markkina- ja muiden tutkimusten suorittaminen sekä markkinoiden toiminnan optimointiin tähtäävien tekniikoiden kehittäminen, tieto- ja viestintätekniikan käyttö mukaan luettuna, sekä sosioekonomisten tietojen kerääminen; |
| --- | --- |

e)

markkina- ja muiden tutkimusten suorittaminen sekä markkinoiden toiminnan optimointiin tähtäävien tekniikoiden kehittäminen, tieto- ja viestintätekniikan käyttö mukaan luettuna, sekä sosioekonomisten tietojen kerääminen;

| f) | tietojen tuottaminen ja tutkimustoiminta sellaisen kestävän tarjonnan aikaansaamiseksi, joka määrältään, laadultaan ja hinnaltaan vastaa markkinoiden tarpeita ja kuluttajien toiveita; |
| --- | --- |

f)

tietojen tuottaminen ja tutkimustoiminta sellaisen kestävän tarjonnan aikaansaamiseksi, joka määrältään, laadultaan ja hinnaltaan vastaa markkinoiden tarpeita ja kuluttajien toiveita;

| g) | kestävässä tilassa olevista kalakannoista peräisin olevien, ravintoarvoltaan merkittävien ja vähän kulutettujen lajien menekin edistäminen kuluttajien keskuudessa; |
| --- | --- |

g)

kestävässä tilassa olevista kalakannoista peräisin olevien, ravintoarvoltaan merkittävien ja vähän kulutettujen lajien menekin edistäminen kuluttajien keskuudessa;

| h) | valvonta ja toimenpiteiden toteuttaminen, jotta jäsenten toiminta vastaisi asianomaisen toimialakohtaisen organisaation vahvistamia sääntöjä. |
| --- | --- |

h)

valvonta ja toimenpiteiden toteuttaminen, jotta jäsenten toiminta vastaisi asianomaisen toimialakohtaisen organisaation vahvistamia sääntöjä.

| II | JAKSO |
| --- | --- |

II

Hyväksyminen

14 artikla

Tuottajaorganisaatioiden hyväksyminen

1.   Jäsenvaltiot voivat hyväksyä tuottajaorganisaatioiksi kaikki hyväksyntää hakevat kalastus- tai vesiviljelyalan tuottajien aloitteesta perustetut ryhmät edellyttäen, että

| a) | ne noudattavat 17 artiklassa esitettyjä periaatteita ja niiden soveltamista varten hyväksyttyjä sääntöjä; |
| --- | --- |

a)

ne noudattavat 17 artiklassa esitettyjä periaatteita ja niiden soveltamista varten hyväksyttyjä sääntöjä;

| b) | niillä on riittävän laajaa taloudellista toimintaa kyseisen jäsenvaltion alueella tai alueen osalla erityisesti jäsenmäärän tai kaupan pidettävän tuotannon määrän osalta; |
| --- | --- |

b)

niillä on riittävän laajaa taloudellista toimintaa kyseisen jäsenvaltion alueella tai alueen osalla erityisesti jäsenmäärän tai kaupan pidettävän tuotannon määrän osalta;

| c) | niillä on asianomaisen jäsenvaltion lainsäädännön mukaisesti oikeushenkilöys, ne ovat sijoittautuneet sen alueelle ja niiden päätoimipaikka on kyseisen jäsenvaltion alueella; |
| --- | --- |

c)

niillä on asianomaisen jäsenvaltion lainsäädännön mukaisesti oikeushenkilöys, ne ovat sijoittautuneet sen alueelle ja niiden päätoimipaikka on kyseisen jäsenvaltion alueella;

| d) | ne kykenevät pyrkimään 7 artiklassa vahvistettuihin tavoitteisiin; |
| --- | --- |

d)

ne kykenevät pyrkimään 7 artiklassa vahvistettuihin tavoitteisiin;

| e) | ne noudattavat V luvussa tarkoitettuja kilpailusääntöjä; |
| --- | --- |

e)

ne noudattavat V luvussa tarkoitettuja kilpailusääntöjä;

| f) | ne eivät käytä väärin määräävää asemaa tietyillä markkinoilla; ja |
| --- | --- |

f)

ne eivät käytä väärin määräävää asemaa tietyillä markkinoilla; ja

| g) | ne antavat jäsenyyttään, hallintoaan ja rahoituslähteitään koskevia tietoja. |
| --- | --- |

g)

ne antavat jäsenyyttään, hallintoaan ja rahoituslähteitään koskevia tietoja.

2.   Ennen ... (14) hyväksytyt tuottajaorganisaatiot katsotaan tässä asetuksessa tarkoitetuiksi hyväksytyiksi tuottajaorganisaatioiksi ja sen säännökset sitovat niitä.

15 artikla

Rahoitustuki tuottajaorganisaatioille tai tuottajaorganisaatioiden liitoille

Kalastus- ja vesiviljelytuotteiden kaupan pitämistä koskevat toimenpiteet, joiden tarkoituksena on perustaa tuottajaorganisaatioita tai tuottajaorganisaatioiden liittoja tai toteuttaa niihin liittyviä uudelleenjärjestelyjä, voivat saada rahoitustukea myöhemmin annettavan, meri- ja kalastuspolitiikan rahoituksen ehtoja vuosina 2014–2020 koskevan unionin säädöksen mukaisesti.

16 artikla

Toimialakohtaisten organisaatioiden hyväksyminen

1.   Jäsenvaltiot voivat hyväksyä toimialakohtaisiksi organisaatioiksi niiden alueelle sijoittautuneet hyväksyntää hakevat toimijaryhmät edellyttäen, että

| a) | ne noudattavat 17 artiklassa esitettyjä periaatteita ja niiden soveltamista varten hyväksyttyjä sääntöjä; |
| --- | --- |

a)

ne noudattavat 17 artiklassa esitettyjä periaatteita ja niiden soveltamista varten hyväksyttyjä sääntöjä;

| b) | ne edustavat merkittävää osaa tuotantotoiminnasta sekä kalastus- ja vesiviljelytuotteiden tai niistä jalostettujen tuotteiden jalostuksesta tai kaupan pitämisestä taikka molemmista; |
| --- | --- |

b)

ne edustavat merkittävää osaa tuotantotoiminnasta sekä kalastus- ja vesiviljelytuotteiden tai niistä jalostettujen tuotteiden jalostuksesta tai kaupan pitämisestä taikka molemmista;

| c) | ne eivät itse harjoita kalastus- ja vesiviljelytuotteiden tai niistä jalostettujen tuotteiden tuotantoa, jalostusta tai kaupan pitämistä; |
| --- | --- |

c)

ne eivät itse harjoita kalastus- ja vesiviljelytuotteiden tai niistä jalostettujen tuotteiden tuotantoa, jalostusta tai kaupan pitämistä;

| d) | niillä on jonkin jäsenvaltion lainsäädännön mukaisesti oikeushenkilöys, ne ovat sijoittautuneet sen alueelle ja niiden päätoimipaikka on kyseisen jäsenvaltion alueella; |
| --- | --- |

d)

niillä on jonkin jäsenvaltion lainsäädännön mukaisesti oikeushenkilöys, ne ovat sijoittautuneet sen alueelle ja niiden päätoimipaikka on kyseisen jäsenvaltion alueella;

| e) | ne kykenevät saavuttamaan 12 artiklassa vahvistetut tavoitteet; |
| --- | --- |

e)

ne kykenevät saavuttamaan 12 artiklassa vahvistetut tavoitteet;

| f) | ne ottavat huomioon kuluttajien edun; |
| --- | --- |

f)

ne ottavat huomioon kuluttajien edun;

| g) | ne eivät estä yhteisen markkinajärjestelyn moitteetonta toimintaa; ja |
| --- | --- |

g)

ne eivät estä yhteisen markkinajärjestelyn moitteetonta toimintaa; ja

| h) | ne noudattavat V luvussa tarkoitettuja kilpailusääntöjä. |
| --- | --- |

h)

ne noudattavat V luvussa tarkoitettuja kilpailusääntöjä.

2.   Ennen tämän asetuksen voimaantuloa perustetut organisaatiot voidaan hyväksyä tässä asetuksessa tarkoitetuiksi toimialakohtaisiksi organisaatioiksi edellyttäen, että asianomainen jäsenvaltio on vakuuttunut siitä, että ne noudattavat tämän asetuksen toimialakohtaisia organisaatioita koskevia säännöksiä.

3.   Ennen ... (14) hyväksytyt toimialakohtaiset organisaatiot katsotaan tässä asetuksessa tarkoitetuiksi hyväksytyiksi toimialakohtaisiksi organisaatioiksi ja sen säännökset sitovat niitä.

17 artikla

Tuottajaorganisaatioiden ja toimialakohtaisten organisaatioiden sisäinen toiminta

Edellä 14 ja 16 artiklassa tarkoitettujen tuottajaorganisaatioiden ja toimialakohtaisten organisaatioiden sisäisen toiminnan on perustuttava seuraaviin periaatteisiin:

| a) | organisaation jäsenet noudattavat kyseisen organisaation hyväksymiä sääntöjä kalastuksen hyödyntämisen, tuotannon ja kaupan pitämisen osalta; |
| --- | --- |

a)

organisaation jäsenet noudattavat kyseisen organisaation hyväksymiä sääntöjä kalastuksen hyödyntämisen, tuotannon ja kaupan pitämisen osalta;

| b) | jäsenten välistä erityisesti kansallisuuteen tai sijoittautumispaikkaan perustuvaa syrjintää ei esiinny; |
| --- | --- |

b)

jäsenten välistä erityisesti kansallisuuteen tai sijoittautumispaikkaan perustuvaa syrjintää ei esiinny;

| c) | organisaation rahoitukseen tarkoitetun rahoitusosuuden vaatiminen jäsenilta; |
| --- | --- |

c)

organisaation rahoitukseen tarkoitetun rahoitusosuuden vaatiminen jäsenilta;

| d) | demokraattinen toiminta, jonka ansiosta jäsenet voivat tutkia tarkoin organisaatiotaan ja sen päätöksiä; |
| --- | --- |

d)

demokraattinen toiminta, jonka ansiosta jäsenet voivat tutkia tarkoin organisaatiotaan ja sen päätöksiä;

| e) | tehokkaiden, oikeasuhteisten ja varoittavien seuraamusten määrääminen asianomaisen organisaation sisäisten sääntöjen mukaisten velvollisuuksien rikkomisesta erityisesti silloin, kun rahoitusosuus on jätetty maksamatta; |
| --- | --- |

e)

tehokkaiden, oikeasuhteisten ja varoittavien seuraamusten määrääminen asianomaisen organisaation sisäisten sääntöjen mukaisten velvollisuuksien rikkomisesta erityisesti silloin, kun rahoitusosuus on jätetty maksamatta;

| f) | uusien jäsenien hyväksymistä ja jäsenyyden peruuttamista koskevien sääntöjen määrittely; |
| --- | --- |

f)

uusien jäsenien hyväksymistä ja jäsenyyden peruuttamista koskevien sääntöjen määrittely;

| g) | organisaation hallinnointiin tarvittavien kirjanpitoa ja talousarviota koskevien sääntöjen määrittely. |
| --- | --- |

g)

organisaation hallinnointiin tarvittavien kirjanpitoa ja talousarviota koskevien sääntöjen määrittely.

18 artikla

Jäsenvaltioiden tarkastukset ja hyväksynnän peruuttaminen

1.   Jäsenvaltioiden on todennettava säännöllisin väliajoin, että tuottajaorganisaatiot noudattavat 14 artiklassa ja toimialakohtaiset organisaatiot 16 artiklassa säädettyjä hyväksymisedellytyksiä. Jos edellytykset eivät täyty, hyväksyntä voidaan peruuttaa.

2.   Jäsenvaltion, jonka alueella on sellaisen tuottajaorganisaation tai toimialakohtaisen organisaation päätoimipaikka, jonka jäsenet tulevat eri jäsenvaltioista, tai eri jäsenvaltioissa hyväksyttyjen tuottajaorganisaatioiden liiton päätoimipaikka, on harjoitettava asianomaisten muiden jäsenvaltioiden kanssa hallinnollista yhteistyötä, jota tällaisen organisaation tai liiton toiminnan valvonta edellyttää.

19 artikla

Kalastusmahdollisuuksien jakaminen

Tuottajaorganisaation, jonka jäsenet ovat eri jäsenvaltioiden kansalaisia, tai eri jäsenvaltioissa hyväksyttyjen tuottajaorganisaatioiden liiton on suorittaessaan tehtäviään noudatettava kalastusmahdollisuuksien jakamista jäsenvaltioiden kesken sääteleviä säännöksiä asetuksen (EU) N:o .../2013 16 artiklan mukaisesti.

20 artikla

Komission tekemät tarkastukset

1.   Varmistaakseen, että 14 artiklassa vahvistetut tuottajaorganisaatioiden ja 16 artiklassa vahvistetut toimialakohtaisten organisaatioiden hyväksynnän edellytykset täyttyvät, komissio saa tehdä tarkastuksia ja tarvittaessa pyytää jäsenvaltioita peruuttamaan tuottajaorganisaation tai toimialakohtaisen organisaation hyväksynnän.

2.   Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle sähköisesti kaikki hyväksynnän myöntämistä tai peruuttamista koskevat päätökset. Komissio saattaa kyseiset tiedot julkisesti saataville.

21 artikla

Täytäntöönpanosäädökset

1.   Komission on hyväksyttävä täytäntöönpanosäädöksiä

| a) | määräajoista ja menettelyistä sekä hakulomakkeista, jotka on tarkoitettu tuottajaorganisaatioiden hyväksyntään 14 artiklan nojalla ja toimialakohtaisten organisaatioiden hyväksyntään 16 artiklan nojalla, tai tällaisen hyväksynnän peruuttamiseen 18 artiklan nojalla; |
| --- | --- |

a)

määräajoista ja menettelyistä sekä hakulomakkeista, jotka on tarkoitettu tuottajaorganisaatioiden hyväksyntään 14 artiklan nojalla ja toimialakohtaisten organisaatioiden hyväksyntään 16 artiklan nojalla, tai tällaisen hyväksynnän peruuttamiseen 18 artiklan nojalla;

| b) | ilmoituksen muodosta, määräajoista ja menettelyistä, joita jäsenvaltioiden on sovellettava ilmoittaessaan 20 artiklan 2 kohdan nojalla komissiolle hyväksynnän myöntämistä tai peruuttamista koskevan päätöksen. |
| --- | --- |

b)

ilmoituksen muodosta, määräajoista ja menettelyistä, joita jäsenvaltioiden on sovellettava ilmoittaessaan 20 artiklan 2 kohdan nojalla komissiolle hyväksynnän myöntämistä tai peruuttamista koskevan päätöksen.

Edellä a alakohdan nojalla hyväksyttäviä täytäntöönpanosäädöksiä mukautetaan tarvittaessa pienimuotoisen kalastuksen ja vesiviljelyn erityispiirteisiin.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetut täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 43 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

| III | JAKSO |
| --- | --- |

III

Sääntöjen laajentaminen

22 artikla

Tuottajaorganisaatioiden sääntöjen laajentaminen

1.   Jäsenvaltio voi tehdä tuottajaorganisaation sopimat säännöt sitoviksi sellaisten kyseiseen organisaatioon kuulumattomien tuottajien osalta, jotka pitävät kaupan yhtä tai useaa asianomaista tuotetta alueella, jolla organisaatio on edustava, edellyttäen että:

| a) | tuottajaorganisaatio on perustettu vähintään vuodeksi ja se katsotaan tuotannon ja kaupan pitämisen, tarvittaessa myös pienimuotoisen kalastuksen, osalta edustavaksi jossakin jäsenvaltiossa, ja se tekee jäsenvaltion toimivaltaisille viranomaisille hakemuksen; |
| --- | --- |

a)

tuottajaorganisaatio on perustettu vähintään vuodeksi ja se katsotaan tuotannon ja kaupan pitämisen, tarvittaessa myös pienimuotoisen kalastuksen, osalta edustavaksi jossakin jäsenvaltiossa, ja se tekee jäsenvaltion toimivaltaisille viranomaisille hakemuksen;

| b) | laajennettavat säännöt koskevat jotakin tuottajaorganisaatioille 8 artiklan 1 kohdan a, b ja c alakohdassa, 8 artiklan 2 kohdan a ja b alakohdassa sekä 8 artiklan 3 kohdan a–e alakohdassa vahvistettua toimenpidettä; |
| --- | --- |

b)

laajennettavat säännöt koskevat jotakin tuottajaorganisaatioille 8 artiklan 1 kohdan a, b ja c alakohdassa, 8 artiklan 2 kohdan a ja b alakohdassa sekä 8 artiklan 3 kohdan a–e alakohdassa vahvistettua toimenpidettä;

| c) | V luvussa tarkoitettuja kilpailua koskevia sääntöjä noudatetaan. |
| --- | --- |

c)

V luvussa tarkoitettuja kilpailua koskevia sääntöjä noudatetaan.

2.   Edellä olevan 1 kohdan a alakohtaa sovellettaessa kalastusalan tuottajaorganisaatiota pidetään edustavana, jos sen osuus asianomaisen tuotteen edellisenä vuonna kaupan pidetystä määrästä on vähintään 55 prosenttia alueella, jolla sääntöjen laajentamista ehdotetaan.

3.   Edellä olevan 1 kohdan a alakohtaa sovellettaessa vesiviljelyalan tuottajaorganisaatiota pidetään edustavana, jos sen osuus asianomaisen tuotteen edellisenä vuonna kaupan pidetystä määrästä on vähintään 40 prosenttia alueella, jolla sääntöjen laajentamista ehdotetaan.

4.   Sääntöjä, jotka laajennetaan koskemaan muita kuin jäseniä, on sovellettava vähintään 60 päivää ja enintään 12 kuukautta.

23 artikla

Toimialakohtaisten organisaatioiden sääntöjen laajentaminen

1.   Jäsenvaltio voi tehdä jotkin toimialakohtaisen organisaation sopimat päätökset, sopimukset tai yhdenmukaistetut menettelytavat sitoviksi tietyllä alueella tai tietyillä alueilla muiden, kyseiseen organisaatioon kuulumattomien toimijoiden osalta edellyttäen, että

| a) | toimialakohtainen organisaatio kattaa vähintään 65 prosenttia vähintään kahdesta seuraavasta toiminnosta kustakin: asianomaisen tuotteen tuotanto, jalostus tai kaupan pitäminen edellisen vuoden aikana jäsenvaltion kyseisellä alueella tai kyseisillä alueilla; ja organisaatio tekee toimivaltaisille kansallisille viranomaisille hakemuksen; ja |
| --- | --- |

a)

toimialakohtainen organisaatio kattaa vähintään 65 prosenttia vähintään kahdesta seuraavasta toiminnosta kustakin: asianomaisen tuotteen tuotanto, jalostus tai kaupan pitäminen edellisen vuoden aikana jäsenvaltion kyseisellä alueella tai kyseisillä alueilla; ja organisaatio tekee toimivaltaisille kansallisille viranomaisille hakemuksen; ja

| b) | säännöt, jotka on tarkoitus laajentaa koskemaan muita toimijoita, koskevat jotakin 13 artiklan a–g alakohdassa vahvistettua toimialakohtaisen organisaation toimenpidettä eivätkä aiheuta vahinkoa muille kyseisen jäsenvaltion tai unionin toimijoille. |
| --- | --- |

b)

säännöt, jotka on tarkoitus laajentaa koskemaan muita toimijoita, koskevat jotakin 13 artiklan a–g alakohdassa vahvistettua toimialakohtaisen organisaation toimenpidettä eivätkä aiheuta vahinkoa muille kyseisen jäsenvaltion tai unionin toimijoille.

2.   Sääntöjen laajentaminen voidaan tehdä sitovaksi enintään kolmen vuoden ajaksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 25 artiklan 4 kohdan soveltamista.

24 artikla

Taloudellinen vastuu

Kun säännöt laajennetaan koskemaan muita kuin jäseniä 22 ja 23 artiklan mukaisesti, asianomainen jäsenvaltio voi päättää, että organisaatioon kuulumattomat ovat velvollisia korvaamaan kokonaan tai osittain tuottajaorganisaatiolle tai toimialakohtaiselle organisaatiolle kustannukset, jotka jäsenet ovat sääntöjen laajentamisen organisaatioon kuulumattomiin soveltamisen seurauksena maksaneet.

25 artikla

Komission myöntämä lupa

1.   Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle säännöt, jotka ne aikovat tehdä 22 ja 23 artiklan nojalla kaikkia tuottajia tai toimijoita sitoviksi tietyllä alueella tai tietyillä alueilla.

2.   Komissio tekee päätöksen 1 kohdassa tarkoitettujen sääntöjen laajentamisen hyväksymisestä edellyttäen, että

| a) | 22 ja 23 artiklan säännöksiä noudatetaan; |
| --- | --- |

a)

22 ja 23 artiklan säännöksiä noudatetaan;

| b) | V luvussa tarkoitettuja kilpailua koskevia sääntöjä noudatetaan; |
| --- | --- |

b)

V luvussa tarkoitettuja kilpailua koskevia sääntöjä noudatetaan;

| c) | laajentaminen ei vaaranna vapaata kauppaa; eikä |
| --- | --- |

c)

laajentaminen ei vaaranna vapaata kauppaa; eikä

| d) | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 39 artiklan tavoitteiden saavuttaminen vaarannu. |
| --- | --- |

d)

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 39 artiklan tavoitteiden saavuttaminen vaarannu.

3.   Komissio tekee päätöksen sääntöjen laajentamisen hyväksymisestä tai epäämisestä ja ilmoittaa siitä jäsenvaltioille kuukauden kuluessa ilmoituksen vastaanottamisesta. Jos komissio ei ole tehnyt päätöstä kuukauden kuluessa ilmoituksen vastanottamisesta, sen katsotaan hyväksyneen sääntöjen laajentamisen.

4.   Sääntöjen hyväksyttyä laajentamista voidaan soveltaa edelleen alustavan määräajan päätyttyä, myös hiljaisella sopimuksella, ilman että lupaa nimenomaisesti uusitaan, edellyttäen että asianomainen jäsenvaltio on ilmoittanut komissiolle uudesta soveltamiselle asetetusta määräajasta vähintään kuukautta ennen edellä mainitun alustavan määräajan päättymistä ja komissio on joko hyväksynyt soveltamisen jatkamisen tai ei ole vastustanut sitä kuukauden kuluessa ilmoituksen vastaanottamisesta.

26 artikla

Luvan peruuttaminen

Komissio voi suorittaa tarkastuksia ja peruuttaa sääntöjen laajentamista koskevan luvan, jos se toteaa, että jokin luvan edellytyksistä ei täyty. Komissio ilmoittaa tällaisesta peruuttamisesta jäsenvaltioille.

27 artikla

Täytäntöönpanosäädökset

Komissio vahvistaa 25 artiklan 1 kohdassa säädetyn ilmoituksen muodon ja ilmoitusmenettelyn täytäntöönpanosäädöksillä. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 43 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

IV   JAKSO

Tuotannon ja kaupan pitämisen suunnittelu

28 artikla

Tuotantoa ja kaupan pitämistä koskeva suunnitelma

1.   Kunkin tuottajaorganisaation on toimitettava toimivaltaisten kansallisten viranomaistensa hyväksyttäväksi tuotantoa ja kaupan pitämistä koskeva suunnitelma ainakin tärkeimmistä lajeista, joita se pitää kaupan. Kyseisten tuotantoa ja kaupan pitämistä koskevien suunnitelmien avulla pyritään saavuttamaan 3 ja 7 artiklassa tarkoitetut tavoitteet.

2.   Tuotantoa ja kaupan pitämistä koskevan suunnitelman on sisällettävä

| a) | pyydystettäviä tai viljeltäviä lajeja koskeva tuotanto-ohjelma; |
| --- | --- |

a)

pyydystettäviä tai viljeltäviä lajeja koskeva tuotanto-ohjelma;

| b) | kaupan pitämistä koskeva strategia, jossa tarjonnan määrä, laatu ja tarjonnan muoto mukautetaan markkinoiden vaatimuksiin; |
| --- | --- |

b)

kaupan pitämistä koskeva strategia, jossa tarjonnan määrä, laatu ja tarjonnan muoto mukautetaan markkinoiden vaatimuksiin;

| c) | tuottajaorganisaation toteuttamat toimenpiteet, joilla edistetään 7 artiklassa tarkoitettujen tavoitteiden saavuttamista; |
| --- | --- |

c)

tuottajaorganisaation toteuttamat toimenpiteet, joilla edistetään 7 artiklassa tarkoitettujen tavoitteiden saavuttamista;

| d) | erityiset ennakoivat toimenpiteet niiden lajien tarjonnan sopeuttamiseksi, joiden kaupan pitäminen aiheuttaa tavallisesti ongelmia vuoden mittaan; |
| --- | --- |

d)

erityiset ennakoivat toimenpiteet niiden lajien tarjonnan sopeuttamiseksi, joiden kaupan pitäminen aiheuttaa tavallisesti ongelmia vuoden mittaan;

| e) | seuraamukset, joita sovelletaan jäseniin, jotka rikkovat asianomaisen suunnitelman toteuttamiseksi tehtäviä päätöksiä. |
| --- | --- |

e)

seuraamukset, joita sovelletaan jäseniin, jotka rikkovat asianomaisen suunnitelman toteuttamiseksi tehtäviä päätöksiä.

3.   Jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten on hyväksyttävä tuotantoa ja kaupan pitämistä koskeva suunnitelma. Kun suunnitelma on hyväksytty, tuottajaorganisaation on viipymättä pantava se täytäntöön.

4.   Tuottajaorganisaatiot voivat tarkistaa tuotantoa ja kaupan pitämistä koskevaa suunnitelmaa ja tällaisessa tapauksessa niiden on toimitettava se kansallisten toimivaltaisten viranomaisten hyväksyttäväksi.

5.   Tuottajaorganisaation on laadittava tuotantoa ja kaupan pitämistä koskevaan suunnitelmaan perustuvasta toiminnastaan vuosikertomus ja toimitettava se kyseisen jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten hyväksyttäväksi.

6.   Tuottajaorganisaatiot voivat saada tuotantoa ja kaupan pitämistä koskevien suunnitelmien laatimista ja täytäntöönpanoa varten tarkoitettua rahoitustukea myöhemmin annettavan, meri- ja kalastuspolitiikan rahoituksen ehtoja vuosina 2014–2020 koskevan unionin säädöksen mukaisesti.

7.   Jäsenvaltioiden on tehtävä tarkastuksia sen varmistamiseksi, että jokainen tuottajaorganisaatio täyttää tässä artiklassa säädetyt velvollisuudet. Jos edellytykset eivät täyty, hyväksyntä voidaan peruuttaa.

29 artikla

Täytäntöönpanosäädökset

1.   Komissio antaa täytäntöönpanosäädöksiä:

| a) | 28 artiklassa tarkoitetun tuotanto- ja kaupanpitämissuunnitelman muodosta ja rakenteesta; |
| --- | --- |

a)

28 artiklassa tarkoitetun tuotanto- ja kaupanpitämissuunnitelman muodosta ja rakenteesta;

| b) | menettelyistä ja määräajoista, joita tuottajaorganisaatioiden on noudatettava 28 artiklassa tarkoitettua tuotanto- ja kaupanpitämissuunnitelmaa toimittaessaan ja jäsenvaltioiden suunnitelmaa hyväksyessään. |
| --- | --- |

b)

menettelyistä ja määräajoista, joita tuottajaorganisaatioiden on noudatettava 28 artiklassa tarkoitettua tuotanto- ja kaupanpitämissuunnitelmaa toimittaessaan ja jäsenvaltioiden suunnitelmaa hyväksyessään.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetut täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 43 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

| V | JAKSO |
| --- | --- |

V

Markkinoiden vakauttaminen

30 artikla

Varastointijärjestelmä

Kalastusalan tuottajaorganisaatiot voivat saada rahoitustukea liitteessä II lueteltujen kalastustuotteiden varastointia varten edellyttäen, että:

| a) | edellytyksiä, jotka on säädetty myöhemmin annettavassa, meri- ja kalastuspolitiikan rahoituksen ehtoja vuosina 2014–2020 koskevassa unionin säädöksessä, noudatetaan; |
| --- | --- |

a)

edellytyksiä, jotka on säädetty myöhemmin annettavassa, meri- ja kalastuspolitiikan rahoituksen ehtoja vuosina 2014–2020 koskevassa unionin säädöksessä, noudatetaan;

| b) | tuotteet ovat kalastusalan tuottajaorganisaatioiden markkinoille saattamia, mutta niille ei ole löytynyt ostajaa 31 artiklassa tarkoitettuun käynnistyshintaan; |
| --- | --- |

b)

tuotteet ovat kalastusalan tuottajaorganisaatioiden markkinoille saattamia, mutta niille ei ole löytynyt ostajaa 31 artiklassa tarkoitettuun käynnistyshintaan;

| c) | tuotteet ovat 33 artiklan mukaisesti vahvistettujen kaupan pitämistä koskevien yhteisten vaatimusten mukaisia ja riittävän laadukkaita ihmisravinnoksi; |
| --- | --- |

c)

tuotteet ovat 33 artiklan mukaisesti vahvistettujen kaupan pitämistä koskevien yhteisten vaatimusten mukaisia ja riittävän laadukkaita ihmisravinnoksi;

| d) | tuotteet on stabiloitu tai jalostettu ja varastoitu säiliöihin tai häkkeihin jäädyttämällä ne joko aluksessa tai maalla sijaitsevissa tiloissa, suolaamalla, kuivaamalla, marinoimalla tai tarvittaessa keittämällä ja pastöroimalla, riippumatta siitä, onko näiden toimien lisäksi suoritettu fileoiminen, paloitteleminen tai tarvittaessa pään poistaminen; |
| --- | --- |

d)

tuotteet on stabiloitu tai jalostettu ja varastoitu säiliöihin tai häkkeihin jäädyttämällä ne joko aluksessa tai maalla sijaitsevissa tiloissa, suolaamalla, kuivaamalla, marinoimalla tai tarvittaessa keittämällä ja pastöroimalla, riippumatta siitä, onko näiden toimien lisäksi suoritettu fileoiminen, paloitteleminen tai tarvittaessa pään poistaminen;

| e) | tuotteet tuodaan myöhemmin uudelleen varastosta markkinoille ihmisravinnoksi; |
| --- | --- |

e)

tuotteet tuodaan myöhemmin uudelleen varastosta markkinoille ihmisravinnoksi;

| f) | tuotteet jäävät varastoon vähintään viideksi päiväksi. |
| --- | --- |

f)

tuotteet jäävät varastoon vähintään viideksi päiväksi.

31 artikla

Varastointimekanismin käynnistävät hinnat

1.   Ennen kunkin vuoden alkua jokainen kalastusalan tuottajaorganisaatio voi tehdä omissa nimissään ehdotuksen hinnaksi, joka käynnistää 30 artiklassa tarkoitetun varastointimekanismin liitteessä II luetelluille kalastustuotteille.

2.   Käynnistyshinta saa olla enintään 80 prosenttia painotetusta keskihinnasta, joka kyseessä olevalle tuotteelle on rekisteröity asianomaisen tuottajaorganisaation toiminta-alueella sitä vuotta edeltävien kolmen vuoden aikana, jolle käynnistyshinta vahvistetaan.

3.   Käynnistyshintaa vahvistettaessa on otettava huomioon

| a) | tuotannon ja kysynnän kehitysnäkymät; |
| --- | --- |

a)

tuotannon ja kysynnän kehitysnäkymät;

| b) | markkinahintojen vakauttaminen; |
| --- | --- |

b)

markkinahintojen vakauttaminen;

| c) | markkinoiden lähentyminen; |
| --- | --- |

c)

markkinoiden lähentyminen;

| d) | tuottajien tulot; |
| --- | --- |

d)

tuottajien tulot;

| e) | kuluttajien edut. |
| --- | --- |

e)

kuluttajien edut.

4.   Jäsenvaltioiden on alueellaan hyväksyttyjen tuottajaorganisaatioiden ehdotuksia koskevan tarkastelun jälkeen määrättävä käynnistyshinnat, joita tuottajaorganisaatioiden on sovellettava. Kyseiset hinnat on vahvistettava 2 ja 3 kohdassa tarkoitettujen perusteiden mukaisesti. Hinnat on julkaistava.

32 artikla

Täytäntöönpanosäädökset

Komissio vahvistaa julkaisumuodon, jota jäsenvaltioiden on käytettävä, kun ne 31 artiklan 4 kohdan mukaisesti julkaisevat käynnistyshinnat, täytäntöönpanosäädöksillä. Nämä täytäntöönpanosäädökset on hyväksyttävä 43 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

III   LUKU

KAUPAN PITÄMISTÄ KOSKEVAT YHTEISET VAATIMUKSET

33 artikla

Kaupan pitämistä koskevien yhteisten vaatimusten vahvistaminen

1.   Ihmisravinnoksi tarkoitettuja ja liitteessä I lueteltuja kalastustuotteita varten voidaan niiden alkuperästä (unionin tuotteita tai tuontituotteita) riippumatta vahvistaa yhteiset kaupan pitämistä koskevat vaatimukset, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 47 artiklan soveltamista.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetut vaatimukset voivat koskea tuotteiden laatua, kokoa, painoa, pakkausta, esillepanoa tai merkintöjä sekä erityisesti

| a) | kaupallisia vähimmäiskokoja ottaen huomioon paras tieteellinen tieto. Kyseisten kaupallisten vähimmäiskokojen on tarvittaessa vastattava asetuksen (EU) N:o .../2013 15 artiklan 10 kohdassa tarkoitettuja säilyttämisen viitekokoja; |
| --- | --- |

a)

kaupallisia vähimmäiskokoja ottaen huomioon paras tieteellinen tieto. Kyseisten kaupallisten vähimmäiskokojen on tarvittaessa vastattava asetuksen (EU) N:o .../2013 15 artiklan 10 kohdassa tarkoitettuja säilyttämisen viitekokoja;

| b) | suojeluvaatimusten ja kansainvälisten sitoumusten mukaisia säilyketuotteiden eritelmiä. |
| --- | --- |

b)

suojeluvaatimusten ja kansainvälisten sitoumusten mukaisia säilyketuotteiden eritelmiä.

3.   Edellä olevaa 1 ja 2 kohtaa sovelletaan rajoittamatta seuraavien säädösten soveltamista:

| a) | asetus (EY) N:o 178/2002; |
| --- | --- |

a)

asetus (EY) N:o 178/2002;

| b) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 852/2004 (15); |
| --- | --- |

b)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 852/2004 (15);

| c) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 853/2004 (16); |
| --- | --- |

c)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 853/2004 (16);

| d) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 854/2004 (17); |
| --- | --- |

d)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 854/2004 (17);

| e) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 882/2004 (18); |
| --- | --- |

e)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 882/2004 (18);

| f) | neuvoston asetus (EY) N:o 1005/2008 (19); ja |
| --- | --- |

f)

neuvoston asetus (EY) N:o 1005/2008 (19); ja

| g) | asetus (EY) N:o 1224/2009. |
| --- | --- |

g)

asetus (EY) N:o 1224/2009.

34 artikla

Kaupan pitämistä koskevien yhteisten vaatimusten noudattaminen

1.   Ihmisravinnoksi tarkoitettuja tuotteita, joille on vahvistettu kaupan pitämistä koskevat yhteiset vaatimukset, voidaan asettaa saataville unionin markkinoilla vain näiden vaatimusten mukaisesti.

2.   Kaikki aluksista puretut kalastustuotteet, myös ne, jotka eivät täytä kaupan pitämiselle asetettuja yhteisiä vaatimuksia, voidaan käyttää muuhun tarkoitukseen kuin suoraan ihmisravinnoksi, esimerkiksi kalajauhoksi, kalaöljyksi, lemmikkieläinten ruoaksi, elintarvikelisäaineiksi, lääkkeiksi tai kosmeettisiksi valmisteiksi.

IV   LUKU

KULUTTAJILLE TIEDOTTAMINEN

35 artikla

Pakolliset tiedot

1.   Rajoittamatta asetuksen (EU) N:o 1169/2011 soveltamista, unionissa kaupan pidettäviä, tämän asetuksen liitteessä I olevassa a, b, c ja e kohdassa tarkoitettuja kalastus- ja vesiviljelytuotteita saa niiden alkuperästä tai kaupan pitämisen tavasta riippumatta tarjota myytäväksi loppukuluttajalle tai suurtaloudelle ainoastaan, jos asianmukaisella merkinnällä tai etiketillä ilmoitetaan

| a) | lajin kauppanimi ja tieteellinen nimi; |
| --- | --- |

a)

lajin kauppanimi ja tieteellinen nimi;

| b) | tuotantomenetelmä, erityisesti seuraavin sanoin: ”... pyydetty ...” tai ”... pyydetty makeasta vedestä ...” tai ”... viljelty ...”; |
| --- | --- |

b)

tuotantomenetelmä, erityisesti seuraavin sanoin: ”... pyydetty ...” tai ”... pyydetty makeasta vedestä ...” tai ”... viljelty ...”;

| c) | alue, jolla tuote on pyydetty tai viljelty, ja kalastuksessa käytetty tämän asetuksen liitteessä III olevan ensimmäisen sarakkeen mukainen pyydystyyppi; |
| --- | --- |

c)

alue, jolla tuote on pyydetty tai viljelty, ja kalastuksessa käytetty tämän asetuksen liitteessä III olevan ensimmäisen sarakkeen mukainen pyydystyyppi;

| d) | onko tuote sulatettu; |
| --- | --- |

d)

onko tuote sulatettu;

| e) | vähimmäissäilyvyysaika. |
| --- | --- |

e)

vähimmäissäilyvyysaika.

Edellä d alakohdassa tarkoitettua vaatimusta ei sovelleta

| a) | lopputuotteessa esiintyviin ainesosiin; |
| --- | --- |

a)

lopputuotteessa esiintyviin ainesosiin;

| b) | elintarvikkeisiin, joiden kohdalla jäädyttäminen on teknisesti tarpeellinen vaihe tuotantoprosessissa; |
| --- | --- |

b)

elintarvikkeisiin, joiden kohdalla jäädyttäminen on teknisesti tarpeellinen vaihe tuotantoprosessissa;

| c) | asetuksen (EY) N:o 853/2004 liitteessä III olevassa VIII jaksossa tarkoitettuihin kalastus- ja vesiviljelytuotteisiin, jotka on aikaisemmin jäädytetty tuotteiden terveyttä koskevan turvallisuuden varmistamiseksi; |
| --- | --- |

c)

asetuksen (EY) N:o 853/2004 liitteessä III olevassa VIII jaksossa tarkoitettuihin kalastus- ja vesiviljelytuotteisiin, jotka on aikaisemmin jäädytetty tuotteiden terveyttä koskevan turvallisuuden varmistamiseksi;

| d) | kalastus- ja vesiviljelytuotteisiin, jotka on sulatettu ennen savustamista, suolaamista, kypsentämistä, marinointia, kuivaamista tai mitä hyvänsä mainittujen käsittelyjen yhdistelmää. |
| --- | --- |

d)

kalastus- ja vesiviljelytuotteisiin, jotka on sulatettu ennen savustamista, suolaamista, kypsentämistä, marinointia, kuivaamista tai mitä hyvänsä mainittujen käsittelyjen yhdistelmää.

2.   Pakkaamattomien kalastus- ja vesiviljelytuotteiden osalta 1 kohdassa luetellut pakolliset tiedot voidaan vähittäismyynnissä ilmoittaa kaupalliseen tiedottamiseen käytettävien välineiden, kuten mainostaulujen tai julisteiden, avulla.

3.   Jos samoista lajeista koostuvaa mutta eri tuotantomenetelmillä tuotettua sekoitetuotetta tarjotaan myytäväksi loppukuluttajalle tai suurtaloudelle, kunkin erän tuotantomenetelmä on ilmoitettava. Jos samoista lajeista koostuvaa mutta eri pyyntialueilta tai kalanviljelyä harjoittavista eri maista peräisin olevaa sekoitetuotetta tarjotaan myytäväksi loppukuluttajalle tai suurtaloudelle, on vähintään ilmoitettava määrältään suurimman erän alue ja mainittava, että myös tuotteet ovat peräisin eri pyynti- tai kalanviljelyalueilta.

4.   Jäsenvaltiot voivat vapauttaa 1 kohdassa tarkoitetuista vaatimuksista suoraan kalastusaluksilta kuluttajille myytävät pienet tuotemäärät edellyttäen, että näiden määrien arvo ei ylitä asetuksen (EY) N:o 1224/2009 58 artiklan 8 kohdassa tarkoitettua arvoa.

5.   Ennen 13 päivää joulukuuta 2014 merkittyjä tai etiketillä varustettuja kalastus- ja vesiviljelytuotteita ja niiden pakkauksia, jotka eivät ole tämän artiklan mukaisia, voidaan pitää kaupan siihen asti, kunnes varastot on käytetty loppuun.

36 artikla

Ympäristömerkintää koskeva selvitys

Komission on jäsenvaltioita ja sidosryhmiä kuultuaan toimitettava Euroopan parlamentille ja neuvostolle 1 päivään tammikuuta 2015 mennessä toteutettavuusselvitys kalastus- ja vesiviljelytuotteiden ympäristömerkkijärjestelmää koskevista vaihtoehdoista, mitä tulee erityisesti tällaisen järjestelmän luomiseen unionin laajuisena järjestelmänä ja jäsenvaltioissa käytettävää unionin ympäristömerkkiä koskevien vähimmäisvaatimusten vahvistamiseen.

37 artikla

Kauppanimi

1.   Edellä olevan 35 artiklan 1 kohdan soveltamiseksi jäsenvaltioiden on laadittava ja julkaistava luettelo alueellaan sallituista tuotteiden kauppanimistä ja niiden tieteellisistä nimistä. Luettelossa on ilmoitettava

| a) | tarvittaessa kunkin lajin tieteellinen nimi FishBase-tietojärjestelmän tai YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestö FAO:n AFSIS-tietokannan mukaisesti; |
| --- | --- |

a)

tarvittaessa kunkin lajin tieteellinen nimi FishBase-tietojärjestelmän tai YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestö FAO:n AFSIS-tietokannan mukaisesti;

| b) | kauppanimi:






  i) | lajin nimi kyseisen jäsenvaltion virallisella kielellä tai virallisilla kielillä; |
| --- | --- | --- |

b)

kauppanimi:

i)

lajin nimi kyseisen jäsenvaltion virallisella kielellä tai virallisilla kielillä;

| ii) | mahdolliset paikallisesti tai alueellisesti hyväksytyt tai sallitut muut nimet. |
| --- | --- |

ii)

mahdolliset paikallisesti tai alueellisesti hyväksytyt tai sallitut muut nimet.

2.   Kaikkia kalalajeja voidaan nimittää ”kalaksi”, jos kyseinen kala muodostaa toisen elintarvikkeen ainesosan, edellyttäen, että kyseisen elintarvikkeen nimessä ja esillepanossa ei viitata tiettyyn lajiin.

3.   Jäsenvaltion hyväksymän kauppanimien luettelon mahdollisista muutoksista on ilmoitettava komissiolle, joka tiedottaa asiasta muille jäsenvaltioille.

38 artikla

Pyynti- tai tuotantoaluetta koskeva merkintä

1.   Edellä olevan 35 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetussa pyynti- tai tuotantoaluetta koskevassa merkinnässä on oltava seuraavat tiedot:

| a) | merestä pyydetyillä kalastustuotteilla FAO-kalastusalueiden luettelon mukaisen suuralueen tai alueen nimi kirjallisena sekä kyseisen alueen nimi kuluttajille ymmärrettävässä muodossa ilmaistuna tai alueen osoittava kartta tai kuvake, tai tästä vaatimuksesta poiketen muilta kuin Koillis-Atlantin (FAO-kalastusalue 27) ja Välimeren ja Mustanmeren (FAO-kalastusalue 37) vesiltä pyydettyjen kalastustuotteiden osalta FAO-kalastusalueen nimeä koskeva maininta; |
| --- | --- |

a)

merestä pyydetyillä kalastustuotteilla FAO-kalastusalueiden luettelon mukaisen suuralueen tai alueen nimi kirjallisena sekä kyseisen alueen nimi kuluttajille ymmärrettävässä muodossa ilmaistuna tai alueen osoittava kartta tai kuvake, tai tästä vaatimuksesta poiketen muilta kuin Koillis-Atlantin (FAO-kalastusalue 27) ja Välimeren ja Mustanmeren (FAO-kalastusalue 37) vesiltä pyydettyjen kalastustuotteiden osalta FAO-kalastusalueen nimeä koskeva maininta;

| b) | makeasta vedestä pyydetyillä kalastustuotteilla viittaus siihen alkuperäisen vesialueen jäsenvaltioon tai kolmanteen maahan, josta tuote on peräisin; |
| --- | --- |

b)

makeasta vedestä pyydetyillä kalastustuotteilla viittaus siihen alkuperäisen vesialueen jäsenvaltioon tai kolmanteen maahan, josta tuote on peräisin;

| c) | vesiviljelytuotteilla viittaus jäsenvaltioon tai kolmanteen maahan, jossa tuotteen lopullisesta painosta on kertynyt yli puolet tai jossa tuote on ollut yli puolet kasvatusajasta tai simpukoiden osalta jossa se on läpikäynyt vähintään kuusi kuukautta kestäneen viimeisen kasvatus- tai viljelyvaiheen. |
| --- | --- |

c)

vesiviljelytuotteilla viittaus jäsenvaltioon tai kolmanteen maahan, jossa tuotteen lopullisesta painosta on kertynyt yli puolet tai jossa tuote on ollut yli puolet kasvatusajasta tai simpukoiden osalta jossa se on läpikäynyt vähintään kuusi kuukautta kestäneen viimeisen kasvatus- tai viljelyvaiheen.

2.   Toimijat voivat ilmoittaa 1 kohdassa tarkoitettujen tietojen lisäksi tarkemman pyynti- tai tuotantoalueen.

39 artikla

Vapaaehtoiset lisätiedot

1.   Edellä olevan 35 artiklan mukaisesti edellytettyjen pakollisten tietojen lisäksi voidaan ilmoittaa vapaaehtoisuuden pohjalta seuraavia tietoja edellyttäen, että ne ovat selviä ja yksiselitteisiä:

| a) | tietoja kalastustuotteiden pyyntipäivästä tai vesiviljelytuotteiden nostopäivästä; |
| --- | --- |

a)

tietoja kalastustuotteiden pyyntipäivästä tai vesiviljelytuotteiden nostopäivästä;

| b) | tietoja kalastustuotteiden purkamispäivästä tai satamasta, jossa tuotteet on purettu; |
| --- | --- |

b)

tietoja kalastustuotteiden purkamispäivästä tai satamasta, jossa tuotteet on purettu;

| c) | yksityiskohtaisempia tietoja liitteen III toisen sarakkeen mukaisista pyydystyypeistä; |
| --- | --- |

c)

yksityiskohtaisempia tietoja liitteen III toisen sarakkeen mukaisista pyydystyypeistä;

| d) | merestä pyydetyillä kalastustuotteilla tuotteet pyytäneen aluksen lippuvaltio; |
| --- | --- |

d)

merestä pyydetyillä kalastustuotteilla tuotteet pyytäneen aluksen lippuvaltio;

| e) | ympäristöön liittyviä tietoja; |
| --- | --- |

e)

ympäristöön liittyviä tietoja;

| f) | eettisiä ja/tai sosiaalisia tietoja; |
| --- | --- |

f)

eettisiä ja/tai sosiaalisia tietoja;

| g) | tietoja tuotantotekniikoista ja -käytännöistä; |
| --- | --- |

g)

tietoja tuotantotekniikoista ja -käytännöistä;

| h) | tietoja tuotteen ravintoainekoostumuksesta. |
| --- | --- |

h)

tietoja tuotteen ravintoainekoostumuksesta.

2.   QR-koodia (Quick Response) voidaan käyttää kaikkien tai joidenkin 35 artiklan 1 kohdassa lueteltujen tietojen esittämiseen.

3.   Vapaaehtoisia tietoja ei saa esittää siten, että pakollisia tietoja varten merkinnöissä tai etiketissä käytettävissä oleva tila pienenee.

4.   Vapaaehtoisia tietoja, joita ei voida tarkastaa, ei saa ilmoittaa.

V   LUKU

KILPAILUSÄÄNNÖT

40 artikla

Kilpailusääntöjen soveltaminen

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 101–106 artiklaa ja niiden täytäntöönpanosäännöksiä sovelletaan sellaisiin Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 101 artiklan 1 kohdassa ja 102 artiklassa tarkoitettuihin sopimuksiin, päätöksiin ja menettelytapoihin, jotka liittyvät kalastus- ja vesiviljelytuotteiden tuotantoon tai kaupan pitämiseen.

41 artikla

Poikkeukset kilpailusääntöjen soveltamisesta

1.   Sen estämättä, mitä tämän asetuksen 40 artiklassa säädetään, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 101 artiklan 1 kohtaa ei sovelleta sellaisiin tuottajaorganisaatioiden sopimuksiin, päätöksiin ja menettelytapoihin, jotka koskevat kalastus- ja vesiviljelytuotteiden tuotantoa tai myyntiä tai kalastus- ja vesiviljelytuotteiden yhteisten varastointi-, käsittely- tai jalostustilojen käyttöä ja jotka:

| a) | ovat tarpeen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 39 artiklassa asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi; |
| --- | --- |

a)

ovat tarpeen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 39 artiklassa asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi;

| b) | eivät merkitse velvoitetta veloittaa samoja hintoja; |
| --- | --- |

b)

eivät merkitse velvoitetta veloittaa samoja hintoja;

| c) | eivät johda markkinoiden lokeroitumiseen unionissa; |
| --- | --- |

c)

eivät johda markkinoiden lokeroitumiseen unionissa;

| d) | eivät sulje pois kilpailua; ja |
| --- | --- |

d)

eivät sulje pois kilpailua; ja

| e) | eivät poista kilpailua merkittävältä osalta asianomaisia tuotteita. |
| --- | --- |

e)

eivät poista kilpailua merkittävältä osalta asianomaisia tuotteita.

2.   Sen estämättä, mitä tämän asetuksen 40 artiklassa säädetään, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 101 artiklan 1 kohtaa ei sovelleta sellaisiin toimialakohtaisten organisaatioiden sopimuksiin, päätöksiin ja menettelytapoihin, jotka:

| a) | ovat tarpeen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 39 artiklassa asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi; |
| --- | --- |

a)

ovat tarpeen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 39 artiklassa asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi;

| b) | eivät merkitse velvoitetta soveltaa kiinteää hintaa; |
| --- | --- |

b)

eivät merkitse velvoitetta soveltaa kiinteää hintaa;

| c) | eivät johda markkinoiden lokeroitumiseen unionissa; |
| --- | --- |

c)

eivät johda markkinoiden lokeroitumiseen unionissa;

| d) | eivät merkitse erilaisten edellytysten soveltamista muiden kauppakumppaneiden samankaltaisiin liiketoimiin ja sitä kautta niiden asettamista epäedulliseen kilpailuasemaan; |
| --- | --- |

d)

eivät merkitse erilaisten edellytysten soveltamista muiden kauppakumppaneiden samankaltaisiin liiketoimiin ja sitä kautta niiden asettamista epäedulliseen kilpailuasemaan;

| e) | eivät poista kilpailua merkittävältä osalta asianomaisia tuotteita; |
| --- | --- |

e)

eivät poista kilpailua merkittävältä osalta asianomaisia tuotteita;

| f) | eivätkä rajoita kilpailua tavoilla, jotka eivät ole olennaisia yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteiden saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

f)

eivätkä rajoita kilpailua tavoilla, jotka eivät ole olennaisia yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteiden saavuttamiseksi.

VI   LUKU

MARKKINATIETOUS

42 artikla

Markkinatietous

1.   Komissio

| a) | kerää, analysoi ja jakaa taloudellista tietoa ja ymmärtämystä unionin kalastus- ja vesiviljelytuotemarkkinoista koko toimitusketjun osalta ottaen huomioon kansainvälisen kontekstin; |
| --- | --- |

a)

kerää, analysoi ja jakaa taloudellista tietoa ja ymmärtämystä unionin kalastus- ja vesiviljelytuotemarkkinoista koko toimitusketjun osalta ottaen huomioon kansainvälisen kontekstin;

| b) | tarjoaa käytännön tukea tuottajaorganisaatioille ja toimialakohtaisille organisaatioille, jotta markkinatoimijoiden ja jalostajien välistä tiedonkulkua voidaan koordinoida paremmin; |
| --- | --- |

b)

tarjoaa käytännön tukea tuottajaorganisaatioille ja toimialakohtaisille organisaatioille, jotta markkinatoimijoiden ja jalostajien välistä tiedonkulkua voidaan koordinoida paremmin;

| c) | seuraa säännöllisesti kalastus- ja vesiviljelytuotteiden hintoja koko toimitusketjussa unionin markkinoilla ja laatii analyysejä markkinoiden kehityssuunnista; |
| --- | --- |

c)

seuraa säännöllisesti kalastus- ja vesiviljelytuotteiden hintoja koko toimitusketjussa unionin markkinoilla ja laatii analyysejä markkinoiden kehityssuunnista;

| d) | suorittaa tapauskohtaisia markkinatutkimuksia ja asettaa käyttöön menetelmät hinnanmuodostusselvityksiä varten. |
| --- | --- |

d)

suorittaa tapauskohtaisia markkinatutkimuksia ja asettaa käyttöön menetelmät hinnanmuodostusselvityksiä varten.

2.   Edellä olevan 1 kohdan toimeenpanemiseksi komissio käyttää seuraavia toimenpiteitä:

| a) | unionin lainsäädännön nojalla kerätyn, käytettävissä olevan kalastus- ja vesiviljelytuotteita koskevan tiedon saannin helpottaminen; |
| --- | --- |

a)

unionin lainsäädännön nojalla kerätyn, käytettävissä olevan kalastus- ja vesiviljelytuotteita koskevan tiedon saannin helpottaminen;

| b) | hintakartoitusten, markkina-analyysien ja -tutkimusten kaltaisten markkinatietojen saattaminen kaikkien sidosryhmien ja yleisön saataville helpolla ja ymmärrettävällä tavalla, sanotun kuitenkaan rajoittamatta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 45/2001 (20) soveltamista. |
| --- | --- |

b)

hintakartoitusten, markkina-analyysien ja -tutkimusten kaltaisten markkinatietojen saattaminen kaikkien sidosryhmien ja yleisön saataville helpolla ja ymmärrettävällä tavalla, sanotun kuitenkaan rajoittamatta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 45/2001 (20) soveltamista.

3.   Jäsenvaltioiden on edistettävä 1 kohdassa tarkoitettujen tavoitteiden saavuttamista.

VII   LUKU

MENETTELYSÄÄNNÖKSET

43 artikla

Komiteamenettely

1.   Komissiota avustaa komitea. Tämä komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea.

2.   Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklaa.

VIII   LUKU

LOPPUSÄÄNNÖKSET

44 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1184/2006 muuttaminen

Korvataan asetuksen (EY) N:o 1184/2006 1 artikla seuraavasti:

”1 artikla

Tässä asetuksessa vahvistetaan säännöt, jotka koskevat Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 101–106 artiklan sekä 108 artiklan 1 ja 3 kohdan soveltamista perustamissopimuksen liitteessä I lueteltujen tuotteiden tuotantoon tai kauppaan, lukuun ottamatta maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä 22 päivänä lokakuuta 2007 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1234/2007 (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) (21) ja kalastus- ja vesiviljelytuotealan yhteisestä markkinajärjestelystä ... annetusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksesta (EU) N:o .../2013 (22) tarkoitettuja tuotteita.

45 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1224/2009 muuttaminen

Muutetaan asetus (EY) N:o 1224/2009 seuraavasti:

| 1) | Lisätään 57 artiklan 1 kohtaan virkkeet seuraavasti:
  ”Jäsenvaltioiden on tehtävä tarkastuksia vaatimusten noudattamisen varmistamiseksi. Tarkastukset voidaan tehdä kaupan pitämisen kaikissa vaiheissa ja kuljetuksen aikana.” |
| --- | --- |

1)

Lisätään 57 artiklan 1 kohtaan virkkeet seuraavasti:

”Jäsenvaltioiden on tehtävä tarkastuksia vaatimusten noudattamisen varmistamiseksi. Tarkastukset voidaan tehdä kaupan pitämisen kaikissa vaiheissa ja kuljetuksen aikana.”

| 2) | Muutetaan 58 artiklan 5 kohta seuraavasti:






  a) | korvataan g alakohta seuraavasti:






  ”g) | kuluttajille annettavat tiedot, joista säädetään Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2013 (23) 35 artiklassa; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Muutetaan 58 artiklan 5 kohta seuraavasti:

a)

korvataan g alakohta seuraavasti:

”g)

kuluttajille annettavat tiedot, joista säädetään Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2013 (23) 35 artiklassa;

23

| b) | kumotaan h alakohta. |
| --- | --- |

b)

kumotaan h alakohta.

46 artikla

Kumoaminen

Kumotaan asetus (EY) N:o 104/2000. Mainitun asetuksen 4 artiklaa sovelletaan kuitenkin 12 päivään joulukuuta 2014.

Viittauksia kumottuun asetukseen pidetään viittauksina tähän asetukseen liitteessä IV olevan vastaavuustaulukon mukaisesti.

47 artikla

Säännöt kaupan pitämistä koskevien yhteisten vaatimusten vahvistamisesta

On edelleen sovellettava sääntöjä kaupan pitämistä koskevien yhteisten vaatimusten vahvistamisesta, erityisesti neuvoston asetusta (ETY) N:o 2136/89 (24), neuvoston asetusta (ETY) N:o 1536/92 (25), neuvoston asetusta (EY) N:o 2406/96 (26) sekä muita kaupan pitämistä koskevien yhteisten vaatimusten soveltamiseksi vahvistettuja sääntöjä, kuten komission asetusta (ETY) N:o 3703/85 (27).

24

25

26

27

48 artikla

Uudelleentarkastelu

Komissio esittää Euroopan parlamentille ja neuvostolle tulokset tämän asetuksen soveltamisesta viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2022.

49 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2014, lukuun ottamatta IV lukua ja 45 artiklaa, joita sovelletaan 13 päivästä joulukuuta 2014.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty ....

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

...

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

...

---

(1)  EUVL C 181, 21.6.2012, s. 183.

1

(2)  EUVL C 225, 27.7.2012, s. 20.

2

(3)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 12. syyskuuta 2012 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), ja neuvoston ensimmäisen käsittelyn kanta, vahvistettu 17. lokakuuta 2013. Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ..., ja neuvoston päätös, tehty ... .

3

(4)  Neuvoston asetus (EY) N:o 104/2000, annettu 17 päivänä joulukuuta 1999, kalastus- ja vesiviljelytuotealan yhteisestä markkinajärjestelystä (EYVL L 17, 21.1.2000, s. 22).

4

(5)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1184/2006, annettu 24 päivänä heinäkuuta 2006, tiettyjen kilpailusääntöjen soveltamisesta maataloustuotteiden tuotantoon ja kauppaan (EUVL L 214, 4.8.2006, s. 7).

5

(6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 182/2011, annettu 16 päivänä helmikuuta 2011, yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä (EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13).

6

(7)  Neuvoston asetus (EU) N:o 1220/2012, annettu 3 päivänä joulukuuta 2012, kauppaan liittyvistä toimenpiteistä tiettyjen kalastustuotteiden tarjonnan varmistamiseksi unionin jalostajille vuosina 2013–2015 sekä asetusten (EY) N:o 104/2000 ja (EU) N:o 1344/2011 muuttamisesta (EUVL L 349, 19.12.2012, s. 4).

7

(8)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1026/2012, annettu 25 päivänä lokakuuta 2012, tietyistä kalakantojen säilyttämiseksi toteutettavista kestämättömän kalastuksen salliviin maihin liittyvistä toimenpiteistä (EUVL L 316, 14.11.2012, s. 34).

8

(9)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o .../2013, annettu ..., yhteisestä kalastuspolitiikasta ja neuvoston asetusten (EY) N:o 1954/2003 ja (EY) N:o 1224/2009 muuttamisesta sekä neuvoston asetusten (EY) N:o 2371/2002, (EY) N:o 639/2004 ja neuvoston päätöksen (EY) N:o 2004/585 kumoamisesta (EUVL L ...).

9

(10)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1224/2009, annettu 20 päivänä marraskuuta 2009, yhteisön valvontajärjestelmästä, jonka tarkoituksena on varmistaa yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjen noudattaminen, asetusten (EY) N:o 847/96, (EY) N:o 2371/2002, (EY) N:o 811/2004, (EY) N:o 768/2005, (EY) N:o 2115/2005, (EY) N:o 2166/2005, (EY) N:o 388/2006, (EY) N:o 509/2007, (EY) N:o 676/2007, (EY) N:o 1098/2007, (EY) N:o 1300/2008 ja (EY) N:o 1342/2008 muuttamisesta sekä asetusten (ETY) N:o 2847/93, (EY) N:o 1627/94 ja (EY) N:o 1966/2006 kumoamisesta (EUVL L 343, 22.12.2009, s. 1).

10

(11)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1169/2011, annettu 25 päivänä lokakuuta 2011, elintarviketietojen antamisesta kuluttajille, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 1924/2006 ja (EY) N:o 1925/2006 muuttamisesta sekä komission direktiivin 87/250/ETY, neuvoston direktiivin 90/496/ETY, komission direktiivin 1999/10/EY, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/13/EY, komission direktiivien 2002/67/EY ja 2008/5/EY sekä komission asetuksen (EY) N:o 608/2004 kumoamisesta (EUVL L 304, 22.11.2011, s. 18).

11

(12)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 178/2002, annettu 28 päivänä tammikuuta 2002, elintarvikelainsäädäntöä koskevista yleisistä periaatteista ja vaatimuksista, Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen perustamisesta sekä elintarvikkeiden turvallisuuteen liittyvistä menettelyistä (EYVL L 31, 1.2.2002, s. 1).

12

(13)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1333/2008, annettu 16 päivänä joulukuuta 2008, elintarvikelisäaineista (EUVL L 354, 31.12.2008, s. 16).

13

(14)  Tämän asetuksen voimaantulopäivä.

14

(15)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 852/2004, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2004, elintarvikehygieniasta (EUVL L 139, 30.4.2004, s. 1).

15

(16)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 853/2004, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2004, eläinperäisiä elintarvikkeita koskevista erityisistä hygieniasäännöistä (EUVL L 139, 30.4.2004, s. 55).

16

(17)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 854/2004, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2004, ihmisravinnoksi tarkoitettujen eläinperäisten tuotteiden virallisen valvonnan järjestämistä koskevista erityissäännöistä (EUVL L 226, 25.6.2004, s. 83).

17

(18)  Euroopan Parlamentin ja Neuvoston Asetus (EY) N:o 882/2004, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2004, rehu- ja elintarvikelainsäädännön sekä eläinten terveyttä ja hyvinvointia koskevien sääntöjen mukaisuuden varmistamiseksi suoritetusta virallisesta valvonnasta (EUVL L 165, 30.4.2004, s. 1).

18

(19)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1005/2008, annettu 29 päivänä syyskuuta 2008, laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen ehkäisemistä, estämistä ja poistamista koskevasta yhteisön järjestelmästä, asetusten (ETY) N:o 2847/93, (EY) N:o 1936/2001 ja (EY) N:o 601/2004 muuttamisesta sekä asetusten (EY) N:o 1093/94 ja (EY) N:o 1447/1999 kumoamisesta (EUVL L 286, 29.10.2008, s. 1).

19

(20)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 45/2001, annettu 18 päivänä joulukuuta 2000, yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta (EYVL L 8, 12.1.2001, s. 1).

20

(21)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

21

(22)  EUVL L ...”.

22

(23)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o .../2013, annettu ..., kalastus- ja vesiviljelytuotealan yhteisestä markkinajärjestelystä (EUVL L ...).”

23

(24)  Neuvoston asetus (ETY) N:o 2136/89, annettu 21 päivänä kesäkuuta 1989, sardiinisäilykkeiden kaupan pitämistä koskevista yhteisistä vaatimuksista sekä sardiinisäilykkeiden ja säilöttyjen sardiinityyppisten tuotteiden kauppanimityksistä (EYVL L 212, 22.7.1989, s. 79).

24

(25)  Neuvoston asetus (ETY) N:o 1536/92, annettu 9 päivänä kesäkuuta 1992, tonnikala- ja sardasäilykkeiden kaupan pitämistä koskevista yhteisistä vaatimuksista (EYVL L 163, 17.6.1992, s. 1).

25

(26)  Neuvoston asetus (EY) N:o 2406/96 annettu 26 päivänä marraskuuta 1996, tiettyjen kalastustuotteiden kaupan pitämistä koskevien yhteisten vaatimusten vahvistamisesta (EYVL L 334, 23.12.1996, s. 1).

26

(27)  Komission asetus (ETY) N:o 3703/85, annettu 23 päivänä joulukuuta 1985, yksityiskohtaisista säännöistä tiettyjen tuoreiden tai jäähdytettyjen kalojen kaupan pitämistä koskevien yhteisten vaatimusten soveltamisesta (EYVL L 351, 28.12.1985, s. 63).

27

---

LIITE I

YHTEISEN MARKKINAJÄRJESTELYN PIIRISSÄ OLEVAT KALASTUS- JA VESIVILJELYTUOTTEET

| CN-koodi | Tavaran kuvaus |
| --- | --- |
| a) | 0301 |

CN-koodi

Tavaran kuvaus

a)

Elävät kalat

0302

Tuore tai jäähdytetty kala, ei kuitenkaan kalafileet eikä muu nimikkeen 0304 kalanliha

0303

Jäädytetty kala, ei kuitenkaan kalafileet eikä muu nimikkeen 0304 kalanliha

0304

Kalafileet ja muu kalanliha (myös murskeena tai jauhettuna), tuoreet, jäähdytetyt tai jäädytetyt

| b) | 0305 |
| --- | --- |

b)

Kuivattu, suolattu tai suolavedessä oleva kala; savustettu kala, myös ennen savustamista tai sen aikana kuumakäsitelty; ihmisravinnoksi soveltuvat kalasta valmistetut jauhot, jauheet ja pelletit

| c) | 0306 |
| --- | --- |

c)

Äyriäiset, kuorineen tai ilman kuorta, elävät, tuoreet, jäähdytetyt, jäädytetyt, kuivatut, suolatut tai suolavedessä olevat; äyriäiset kuorineen, höyryssä tai vedessä keitetyt, myös jäähdytetyt, jäädytetyt, kuivatut, suolatut tai suolavedessä; ihmisravinnoksi soveltuvat äyriäisistä valmistetut jauhot, jauheet ja pelletit

0307

Nilviäiset, kuorineen tai ilman kuorta, elävät, tuoreet, jäähdytetyt, jäädytetyt, kuivatut, suolatut tai suolavedessä; vedessä elävät muut selkärangattomat (muut kuin äyriäiset ja nilviäiset), elävät, tuoreet, jäähdytetyt, jäädytetyt, kuivatut, suolatut tai suolavedessä; ihmisravinnoksi soveltuvat vedessä elävistä selkärangattomista (muista kuin äyriäisistä) valmistetut jauhot, jauheet ja pelletit

d)

Muualle kuulumattomat eläintuotteet; ihmisravinnoksi soveltumattomat kuolleet 1 tai 3 ryhmän eläimet:

– Muut

– – Kalasta, äyriäisistä, nilviäisistä tai muista vedessä elävistä selkärangattomista saadut tuotteet; kuolleet 3 ryhmän eläimet:

0511 91 10

– – – Kalanjätteet

0511 91 90

– – – Muut

| e) | 1212 20 00 |
| --- | --- |

e)

– Merilevät ja muut levät

f)

Kala- ja merinisäkäsrasvat ja -öljyt sekä niiden jakeet, myös puhdistetut, mutta kemiallisesti muuntamattomat:

1504 10

– kalanmaksaöljyt ja niiden jakeet

1504 20

– kalarasvat ja -öljyt (muut kuin kalanmaksaöljyt) sekä niiden jakeet

| g) | 1603 00 |
| --- | --- |

g)

Lihasta, kalasta, äyriäisistä, nilviäisistä tai muista vedessä elävistä selkärangattomista saadut uutteet ja mehut

| h) | 1604 |
| --- | --- |

h)

Kalavalmisteet tai -säilykkeet; kaviaari ja kalanmädistä valmistetut kaviaarinkorvikkeet

| i) | 1605 |
| --- | --- |

i)

Äyriäiset, nilviäiset ja muut vedessä elävät selkärangattomat, valmistetut tai säilötyt

j)

Makaronivalmisteet, kuten spagetti, makaroni, nuudelit, lasagne, gnocchi, ravioli ja cannelloni, myös kypsennetyt tai (lihalla tai muulla aineella) täytetyt tai muulla tavalla valmistetut; couscous, myös valmistettu:

1902 20

– täytetyt makaronivalmisteet, myös kypsennetyt tai muulla tavalla valmistetut:

1902 20 10

– – joissa on enemmän kuin 20 painoprosenttia kalaa, äyriäisiä, nilviäisiä tai muita vedessä eläviä selkärangattomia

k)

Lihasta, muista eläimenosista, kalasta, äyriäisistä, nilviäisistä tai muista vedessä elävistä selkärangattomista valmistetut ihmisravinnoksi soveltumattomat jauhot, jauheet ja pelletit; eläinrasvan sulatusjätteet:

2301 20 00

– kalasta, äyriäisistä, nilviäisistä tai muista vedessä elävistä selkärangattomista valmistetut jauhot, jauheet ja rakeet

l)

Valmisteet, jollaisia käytetään eläinten ruokintaan

2309 90

– Muut:

ex 2309 90 10

– – Kalaliimavesi

---

LIITE II

VARASTOITAVAT KALA JA VESIVILJELYTUOTTEET

| CN-koodi | Tavaran kuvaus |
| --- | --- |
| 0302 22 00 | Punakampela (Pleonectes platessa) |
| ex 0302 29 90 | Hietakampela (Limanda limanda) |
| 0302 29 10 | Lasikampelat (Lepidorhombus spp.) |
| ex 0302 29 90 | Kampela (Platichthys flesus) |
| 0302 31 10
  ja
  0302 31 90 | Valkotonnikala (Thunnus alalunga) |
| ex 0302 40 | Silli ja silakka (Clupea harengus) |
| 0302 50 10 | Turska (Gadus morhua) |
| 0302 61 10 | Sardiinit (Sardina pilchardus) |
| ex 0302 61 80 | Kilohaili (Sprattus sprattus) |
| 0302 62 00 | Kolja (Melanogrammus aeglefinus) |
| 0302 63 00 | Seiti (Pollachius virens) |
| ex 0302 64 | Makrilli (Scomber scombrus) ja japaninmakrilli (Scomber japonicus) |
| 0302 65 20
  ja
  0302 65 50 | Piikkihai (Squalus acanthias) ja punahait (Scyliorhinus spp.) |
| 0302 69 31
  ja
  0302 69 33 | Punasimput (Sebastes spp.) |
| 0302 69 41 | Valkoturska (Merlangius merlangus) |
| 0302 69 45 | Molvat (Molva spp.) |
| 0302 69 55 | Sardellit (Engraulis spp.) |
| ex 0302 69 68 | Kummeliturska (Merluccius merluccius) |
| 0302 69 81 | Merikrotit (Lophius spp.) |
| ex 0302 69 99 | Dolfiini (Coryphaena hippurus) |
| ex 0307 41 10 | Seepia (Sepia officinalis ja Rossia macrosoma) |
| ex 0306 23 10
  ex 0306 23 31
  ex 0306 23 39 | Hietakatkarapu (Crangon crangon) ja pohjankatkarapu (Pandalus borealis) |
| 0302 23 00 | Merianturat (Solea spp.) |
| 0306 24 30 | Isotaskurapu (Cancer pagurus) |
| 0306 29 30 | Keisarihummeri (Nephrops norvegicus) |
| 0303 31 10 | Grönlanninpallas (Reinhardtius hipoglossoides) |
| 0303 78 11
  0303 78 12
  0303 78 13
  0303 78 19
  ja
  0303 29 55
  0304 29 56
  0304 29 58 | Kummeliturska (Merluccius) |
| 0303 79 71 | Hammasahven (Dentex dentex) ja pagellit (Pagellus spp.) |
| 0303 61 00
  0304 21 00
  0304 91 00 | Miekkakala (Xiphias Gladius) |
| 0306 13 40
  0306 13 50
  ex 0306 13 80 | Valkokatkaravut (Penaeidae) |
| 0307 49 18
  0307 49 01 | Seepia (Sepia officinalis ja Rossia macrosoma) ja pikkuseepia (Sepiola rondeletti) |
| 0307 49 31
  0307 49 33
  0307 49 35
  ja
  0307 49 38 | Kalmarit (Loligo spp.) |
| 0307 49 51 | Kalmarit (Ommastrephes sagittatus) |
| 0307 59 10 | Meritursaat (Octopus spp.) |
| 0307 99 11 | Kalmarit (Illex spp.) |
| 0303 41 10 | Valkotonnikala (Thunnus alalunga) |
| 0302 32 10
  0303 42 12
  0303 42 18
  0303 42 42
  0303 42 48 | Keltaevätonnikala (Thunnus albacares) |
| 0302 33 10
  0303 43 10 | Boniitti (Katsuwonus pelamis) |
| 0303 45 10 | Tonnikala (Thunnus thynnus) |
| 0302 39 10
  0302 69 21
  0303 49 30
  0303 79 20 | Muut Thunnus- ja Euthynnus-sukujen lajit |
| ex 0302 29 90 | Pikkupääkampela (Microstomus kitt) |
| 0302 35 10
  ja
  0302 35 90 | Tonnikala (Thunnus thynnus) |
| ex 0302 69 51 | Lyyraturska (Pollachius pollachius) |
| 0302 69 75 | Merilahnat (Brama spp.) |
| ex 0302 69 82 | Mustakitaturska (Micromesistius poutassou) |
| ex 0302 69 99 | Partaturska (Trisopterus luscus) ja pikkuturska (Trisopterus minutus) |
| ex 0302 69 99 | Boga (Boops boops) |
| ex 0302 69 99 | Pikkupikarelli (Spicara smaris) |
| ex 0302 69 99 | Meriankerias (Conger conger) |
| ex 0302 69 99 | Kurnusimput (Trigla spp.) |
| ex 0302 69 91
  ex 0302 69 99 | Piikkimakrillit (Trachurus spp.) |
| ex 0302 69 99 | Keltit (Mugil spp.) |
| ex 0302 69 99
  ja
  ex 0304 19 99 | Rauskut (Raja spp.) |
| ex 0302 69 99 | Hopeahuotrakala (Lepidopus caudatus) ja mustahuotrakala (Aphanopus carbo) |
| ex 0307 21 00 | Isokampasimpukka (Pecten maximus) |
| ex 0307 91 00 | Metsästystorvikotilo (Buccinum undatum) |
| ex 0302 69 99 | Ketjujuovamullo (Mullus surmuletus) ja rusotäplämullo (Mullus barbatus) |
| ex 0302 69 99 | Tummasargi (Spondyliosoma cantharus) |

CN-koodi

Tavaran kuvaus

0302 22 00

Punakampela (Pleonectes platessa)

ex 0302 29 90

Hietakampela (Limanda limanda)

0302 29 10

Lasikampelat (Lepidorhombus spp.)

ex 0302 29 90

Kampela (Platichthys flesus)

0302 31 10

ja

0302 31 90

Valkotonnikala (Thunnus alalunga)

ex 0302 40

Silli ja silakka (Clupea harengus)

0302 50 10

Turska (Gadus morhua)

0302 61 10

Sardiinit (Sardina pilchardus)

ex 0302 61 80

Kilohaili (Sprattus sprattus)

0302 62 00

Kolja (Melanogrammus aeglefinus)

0302 63 00

Seiti (Pollachius virens)

ex 0302 64

Makrilli (Scomber scombrus) ja japaninmakrilli (Scomber japonicus)

0302 65 20

ja

0302 65 50

Piikkihai (Squalus acanthias) ja punahait (Scyliorhinus spp.)

0302 69 31

ja

0302 69 33

Punasimput (Sebastes spp.)

0302 69 41

Valkoturska (Merlangius merlangus)

0302 69 45

Molvat (Molva spp.)

0302 69 55

Sardellit (Engraulis spp.)

ex 0302 69 68

Kummeliturska (Merluccius merluccius)

0302 69 81

Merikrotit (Lophius spp.)

ex 0302 69 99

Dolfiini (Coryphaena hippurus)

ex 0307 41 10

Seepia (Sepia officinalis ja Rossia macrosoma)

ex 0306 23 10

ex 0306 23 31

ex 0306 23 39

Hietakatkarapu (Crangon crangon) ja pohjankatkarapu (Pandalus borealis)

0302 23 00

Merianturat (Solea spp.)

0306 24 30

Isotaskurapu (Cancer pagurus)

0306 29 30

Keisarihummeri (Nephrops norvegicus)

0303 31 10

Grönlanninpallas (Reinhardtius hipoglossoides)

0303 78 11

0303 78 12

0303 78 13

0303 78 19

ja

0303 29 55

0304 29 56

0304 29 58

Kummeliturska (Merluccius)

0303 79 71

Hammasahven (Dentex dentex) ja pagellit (Pagellus spp.)

0303 61 00

0304 21 00

0304 91 00

Miekkakala (Xiphias Gladius)

0306 13 40

0306 13 50

ex 0306 13 80

Valkokatkaravut (Penaeidae)

0307 49 18

0307 49 01

Seepia (Sepia officinalis ja Rossia macrosoma) ja pikkuseepia (Sepiola rondeletti)

0307 49 31

0307 49 33

0307 49 35

ja

0307 49 38

Kalmarit (Loligo spp.)

0307 49 51

Kalmarit (Ommastrephes sagittatus)

0307 59 10

Meritursaat (Octopus spp.)

0307 99 11

Kalmarit (Illex spp.)

0303 41 10

Valkotonnikala (Thunnus alalunga)

0302 32 10

0303 42 12

0303 42 18

0303 42 42

0303 42 48

Keltaevätonnikala (Thunnus albacares)

0302 33 10

0303 43 10

Boniitti (Katsuwonus pelamis)

0303 45 10

Tonnikala (Thunnus thynnus)

0302 39 10

0302 69 21

0303 49 30

0303 79 20

Muut Thunnus- ja Euthynnus-sukujen lajit

ex 0302 29 90

Pikkupääkampela (Microstomus kitt)

0302 35 10

ja

0302 35 90

Tonnikala (Thunnus thynnus)

ex 0302 69 51

Lyyraturska (Pollachius pollachius)

0302 69 75

Merilahnat (Brama spp.)

ex 0302 69 82

Mustakitaturska (Micromesistius poutassou)

ex 0302 69 99

Partaturska (Trisopterus luscus) ja pikkuturska (Trisopterus minutus)

ex 0302 69 99

Boga (Boops boops)

ex 0302 69 99

Pikkupikarelli (Spicara smaris)

ex 0302 69 99

Meriankerias (Conger conger)

ex 0302 69 99

Kurnusimput (Trigla spp.)

ex 0302 69 91

ex 0302 69 99

Piikkimakrillit (Trachurus spp.)

ex 0302 69 99

Keltit (Mugil spp.)

ex 0302 69 99

ja

ex 0304 19 99

Rauskut (Raja spp.)

ex 0302 69 99

Hopeahuotrakala (Lepidopus caudatus) ja mustahuotrakala (Aphanopus carbo)

ex 0307 21 00

Isokampasimpukka (Pecten maximus)

ex 0307 91 00

Metsästystorvikotilo (Buccinum undatum)

ex 0302 69 99

Ketjujuovamullo (Mullus surmuletus) ja rusotäplämullo (Mullus barbatus)

ex 0302 69 99

Tummasargi (Spondyliosoma cantharus)

---

LIITE III

TIEDOT PYYDYSTYYPISTÄ

| Pakolliset tiedot pyydysryhmästä | Pyydyksiä ja koodeja koskevat yksityiskohtaiset tiedot komission asetuksen (EY) N:o 26/2004 (1) ja komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 404/2011 (2) mukaisesti |
| --- | --- |
| Nuotat | Rannalta vedettävät nuotat | SB |
| Ankkuroidut kierrenuotat | SDN |
| Kierrenuotat | SSC |
| Troolinuotat | SPR |
| Troolit | Puomitroolit | TBB |
| Pohjatroolit | OTB |
| Paritroolit | PTB |
| Pelagiset troolit | OTM |
| Pelagiset paritroolit | PTM |
| Kaksoistroolit | OTT |
| Verkot | Ankkuroidut verkot | GNS |
| Ajoverkot | GND |
| Pesäverkot | GNC |
| Riimuverkot | GTR |
| Yhdistetyt riimuverkot ja verkot | GTN |
| Saartopyydykset ja nostoverkot | Kurenuotat | PS |
| Lamparaverkot | LA |
| Aluksella koettavat nostoverkot | LNB |
| Rannalta koettavat seisovat nostoverkot | LNS |
| Koukut ja siimat | Käsisiimat ja vapapyydykset (käsikäyttöiset) | LHP |
| Käsisiimat ja vapapyydykset (koneelliset) | LHM |
| Ankkuroidut pitkäsiimat | LLS |
| Pitkäsiimat (ajelehtiminen) | LLD |
| Vedettävät uistinsiimat | LTL |
| Laahusreet | Veneellä vedettävät laahusreet | DRB |
| Aluksella käytettävät käsin vedettävät harat | DRH |
| Koneelliset laahusreet imuhara mukaan lukien | HMD |
| Merrat ja sulkupyydykset | Merrat | FPO |

Pakolliset tiedot pyydysryhmästä

Pyydyksiä ja koodeja koskevat yksityiskohtaiset tiedot komission asetuksen (EY) N:o 26/2004 (1) ja komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 404/2011 (2) mukaisesti

Nuotat

Rannalta vedettävät nuotat

SB

Ankkuroidut kierrenuotat

SDN

Kierrenuotat

SSC

Troolinuotat

SPR

Troolit

Puomitroolit

TBB

Pohjatroolit

OTB

Paritroolit

PTB

Pelagiset troolit

OTM

Pelagiset paritroolit

PTM

Kaksoistroolit

OTT

Verkot

Ankkuroidut verkot

GNS

Ajoverkot

GND

Pesäverkot

GNC

Riimuverkot

GTR

Yhdistetyt riimuverkot ja verkot

GTN

Saartopyydykset ja nostoverkot

Kurenuotat

PS

Lamparaverkot

LA

Aluksella koettavat nostoverkot

LNB

Rannalta koettavat seisovat nostoverkot

LNS

Koukut ja siimat

Käsisiimat ja vapapyydykset (käsikäyttöiset)

LHP

Käsisiimat ja vapapyydykset (koneelliset)

LHM

Ankkuroidut pitkäsiimat

LLS

Pitkäsiimat (ajelehtiminen)

LLD

Vedettävät uistinsiimat

LTL

Laahusreet

Veneellä vedettävät laahusreet

DRB

Aluksella käytettävät käsin vedettävät harat

DRH

Koneelliset laahusreet imuhara mukaan lukien

HMD

Merrat ja sulkupyydykset

Merrat

FPO

---

(1)  Komission asetus (EY) N:o 26/2004, annettu 30 päivänä joulukuuta 2003, yhteisön kalastuslaivastorekisteristä (EUVL L 5, 9.1.2004, s. 25).

(2)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 404/2011, annettu 8 päivänä huhtikuuta 2011, yhteisön valvontajärjestelmästä, jonka tarkoituksena on varmistaa yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjen noudattaminen, annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1224/2009 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä (EUVL L 112, 30.4.2011, s. 1).

---

LIITE IV

VASTAAVUUSTAULUKKO

| Asetus (EY) N:o 104/2000 | Tämä asetus |
| --- | --- |
| 1 artikla | 1–5 artikla |
| 2 ja 3 artikla | 33 ja 34 artikla |
| 4 artikla | 35–39 artikla |
| 5 artiklan 1 kohta | 6, 7 ja 8 artikla |
| 5 artiklan 2, 3 ja 4 kohta ja 6 artikla | 14 ja 18–21 artikla |
| 7 artikla | 22 ja 24–27 artikla |
| 8 artikla | — |
| 9-12 artikla | 28 ja 29 artikla |
| 13 artikla | 11, 12, 13, 16, 18, 20 ja 21 artikla |
| 14 artikla | 41 artiklan 2 kohta |
| 15 artikla | 23 artikla |
| 16 artikla | 24–27 artikla |
| 17–27 artikla | 30, 31 ja 32 artikla |
| 33 artikla | — |
| 34 artikla | 20 artiklan 2 kohta, 21 ja 32 artikla |
| 35 artikla | — |
| 36 artikla | — |
| 37 artikla | 43 artikla |
| 38 ja 39 artikla | 43 artikla |
| 40 artikla | — |
| 41 artikla | 48 artikla |
| 42 artikla | 44, 45 ja 46 artikla |
| 43 artikla | 49 artikla |
| — | 40 artikla |
| — | 41 artiklan 1 kohta |
| — | 42 artikla |

Asetus (EY) N:o 104/2000

Tämä asetus

1 artikla

1–5 artikla

2 ja 3 artikla

33 ja 34 artikla

4 artikla

35–39 artikla

5 artiklan 1 kohta

6, 7 ja 8 artikla

5 artiklan 2, 3 ja 4 kohta ja 6 artikla

14 ja 18–21 artikla

7 artikla

22 ja 24–27 artikla

8 artikla

—

9-12 artikla

28 ja 29 artikla

13 artikla

11, 12, 13, 16, 18, 20 ja 21 artikla

14 artikla

41 artiklan 2 kohta

15 artikla

23 artikla

16 artikla

24–27 artikla

17–27 artikla

30, 31 ja 32 artikla

33 artikla

—

34 artikla

20 artiklan 2 kohta, 21 ja 32 artikla

35 artikla

—

36 artikla

—

37 artikla

43 artikla

38 ja 39 artikla

43 artikla

40 artikla

—

41 artikla

48 artikla

42 artikla

44, 45 ja 46 artikla

43 artikla

49 artikla

—

40 artikla

—

41 artiklan 1 kohta

—

42 artikla

---

NEUVOSTON PERUSTELUT

I   JOHDANTO

Euroopan komissio esitti 13. heinäkuuta 2011 neuvostolle kalastus- ja vesiviljelytuotealan yhteistä markkinajärjestelyä (YMJ) koskevan ehdotuksensa (1).

Maatalous- ja kalastusneuvosto kävi asiasta periaatekeskustelun 19. maaliskuuta 2012 ja muodosti kesäkuussa 2012 yleisnäkemyksen (2).

Euroopan parlamentti vahvisti ensimmäisen käsittelyn kantansa 12. syyskuuta 2012 (3).

Euroopan parlamentin äänestyksen jälkeen ehdotuksesta käytiin Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission kesken neuvotteluja yhteisymmärrykseen pääsemiseksi. Yhteisymmärrykseen päästiin 4. kesäkuuta 2013, minkä jälkeen pysyvien edustajien komitea hyväksyi sen 14. kesäkuuta 2013, Euroopan parlamentin kalatalousvaliokunta 18. kesäkuuta 2013 ja neuvosto 15. heinäkuuta 2013.

Edellä esitetyn perusteella ja lingvistijuristien viimeisteltyä tekstin 17. lokakuuta 2013 kokoontuvaa maatalous- ja kalastusneuvostoa pyydetään vahvistamaan neuvoston ensimmäisen käsittelyn kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 294 artiklassa määrättyä tavallista lainsäätämisjärjestystä noudattaen.

Neuvosto otti käsittelyssään huomioon myös Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 28. maaliskuuta 2012 antaman lausunnon ja alueiden komitean 4. toukokuuta 2012 antaman lausunnon (4).

II   TAVOITE

Ehdotuksen tavoitteena on korvata kalastus- ja vesiviljelytuotealan yhteisestä markkinajärjestelystä (YMJ) 17. joulukuuta 1999 annettu asetus (EY) N:o 104/2000 (5). YMJ-ehdotus on osa yhteisen kalastuspolitiikan (YKP) uudistuspakettia, ja sen tarkoituksena on edistää ehdotetun uuden YKP-asetuksen (6) tavoitteiden saavuttamista.

Ehdotuksen tavoitteet ovat seuraavat:

| — | yksinkertaistaa oikeudellisia menettelyjä ja raportointivelvoitteita, |
| --- | --- |

—

yksinkertaistaa oikeudellisia menettelyjä ja raportointivelvoitteita,

| — | vahvistaa ammatillisten organisaatioiden asemaa, |
| --- | --- |

—

vahvistaa ammatillisten organisaatioiden asemaa,

| — | vähentää markkinatukea (nykyinen vetäytymishintamekanismi lopetetaan, varastointituki poistetaan asteittain) ja |
| --- | --- |

—

vähentää markkinatukea (nykyinen vetäytymishintamekanismi lopetetaan, varastointituki poistetaan asteittain) ja

| — | antaa kuluttajille parempaa tietoa. |
| --- | --- |

—

antaa kuluttajille parempaa tietoa.

III   NEUVOSTON ENSIMMÄISEN KÄSITTELYN KANNAN ANALYSOINTI

A)   Yleistä

Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat käyneet neuvotteluja komission ehdotuksen pohjalta päästääkseen yhteisymmärrykseen neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannan vaiheessa. Neuvoston kannan tekstissä on otettu täysin huomioon näiden kahden lainsäätäjän välillä aikaan saatu kompromissi.

B)   Keskeiset kysymykset

Neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannassa huomioon otettuun kompromissiin sisältyvät seuraavat keskeiset seikat:

a)   Yleiset säännökset

Sekä Euroopan parlamentti että neuvosto totesivat, että komission ehdotuksessa ei mainita ulkoista ulottuvuutta. Komission mielestä se ei ollut tarpeen, koska ulkoista politiikkaa tullaan käsittelemään erillisessä asetuksessa, jolla on eri oikeusperusta. Lopulliseen kompromissiin sisällytettiin viittaus asetuksiin, joilla täydennetään yhteistä markkinajärjestelyä ulkoisten näkökohtien osalta.

Neuvoston pyynnöstä 5 artiklassa olevien määritelmien luetteloon lisättiin ”vähittäiskaupan” ja ”valmiiksi pakattujen kalastus- ja vesiviljelytuotteiden” määritelmät sekä viittaukset YKP-asetuksen ja muiden asetusten määritelmiin, joita sovelletaan myös tässä yhteydessä.

b)   Tuottajaorganisaatiot

Euroopan parlamentti hyväksyi perustamista, tavoitteita ja toimenpiteitä käsittelevän jakson uudelleen jäsentelyn, jota neuvosto oli ehdottanut yksinkertaistamisen vuoksi. Tästä syystä 9–11 artikla poistettiin. Parlamentin tarkistukset 38–68 jätettiin näin ollen pois, koska niiden asiasisältö oli otettu pääosin huomioon neuvoston ehdottamassa muotoilussa.

Tavoitteet ja toimenpiteet: Euroopan parlamentti ja neuvosto sopivat muutoksista, joilla laajennetaan ja täsmennetään tuottajaorganisaatioiden tavoitteita komission ehdotukseen nähden. Niinpä esimerkiksi kalastusalan tuottajaorganisaatioiden osalta lisättiin seuraavat seikat: kestävän kalastuksen edistäminen; ympäristölainsäädännön noudattaminen sosiaalipolitiikka samalla huomioon ottaen; tahattomien saaliiden käsittely, jäljitettävyys ja myötävaikuttaminen LIS-kalastuskäytäntöjen poistamiseen. Vastaavat muutokset tehtiin toimenpiteitä käsittelevään jaksoon.

Hyväksyminen: Neuvoston pyynnöstä tekstiin sisällytettiin yksityiskohtaiset säännöt tuottajaorganisaatioiden ja toimialakohtaisten organisaatioiden toiminnasta.

Tuotantoa ja kaupan pitämistä koskevien suunnitelmien osalta hyväksyttiin neuvostolle tärkeitä toiveita: ensinnäkin tuotantoa ja kaupan pitämistä koskevien suunnitelmien sisältö täsmennetään 28 artiklan 2 kohdassa; toiseksi poistettiin ehdotuksessa komissiolle annettu valta antaa delegoituja säädöksiä, ja kolmanneksi komission on hyväksyttävä muutokset tuotantoa ja kaupan pitämistä koskevien suunnitelmien muotoon ja rakenteeseen täytäntöönpanosäädöksillä.

Varastointimekanismi: Komission ehdottama varastointimekanismi, jolla on tarkoitus korvata vetäytymishinta- ja interventiojärjestelmä kokonaisuudessaan, jäi käytännöllisesti katsoen ennalleen. Se osoittautui tehokkaaksi kompromissiksi nykyisen järjestelmän laajentamisen kannattajien ja niiden välillä, jotka halusivat lopettaa täysin julkiset interventiot.

Kollektiivinen rahasto: Tuottajaorganisaatioiden kollektiivisia rahastoja koskevat ehdotuksen säännökset poistettiin neuvoston pyynnöstä, sillä niiden ei katsottu tuovan mitään lisäarvoa.

c)   Kaupan pitämistä koskevat vaatimukset

Kuten neuvosto ehdotti, kaupan pitämistä koskevat vaatimukset voivat koskea tuotteiden laatua, kokoa tai painoa, pakkausta, esillepanoa ja merkintöjä sekä tarvittaessa erityisesti säilyttämisen vähimmäisviitekoon mukaisia kaupallisia vähimmäiskokoja. Purettuja kalastustuotteita, jotka eivät täytä kaupan pitämiselle asetettuja vaatimuksia, voidaan käyttää muuhun tarkoitukseen kuin ihmisravinnoksi (tavoitteena on välttää luomasta tahattomien saaliiden, kuten nuorten kalojen, markkinoita).

Neuvoston pyynnöstä poistettiin ehdotuksessa komissiolle annettu valta antaa delegoituja säädöksiä.

d)   Kuluttajille tiedottaminen

Ehdotuksen 35 artikla (pakolliset tiedot) osoittautui yhdeksi vaikeimmista neuvottelukysymyksistä. Etenkin pyyntipäivän tai purkamispäivän ja käytetyn pyydyksen sisällyttäminen olivat erittäin kiistanalaisia kohtia.

| — | Purkamispäivä: Euroopan parlamentti kannatti sitä, että pakollisiin tietoihin sisällytettäisiin purkamispäivä komission ehdottoman pyyntipäivän sijaan. Neuvosto puolestaan katsoi, että sen enempää pyyntipäivä kuin purkamispäiväkään eivät useimmissa tapauksissa tuo riittävästi lisäarvoa (mutta lisäävät hallinnollista taakkaa). Ne saattavat joissain tapauksissa olla jopa harhaanjohtavia, jos kuluttaja pitää luontaisesti päiväykseltään tuoreempaa tuotetta laadultaan parempana. Neuvosto hyväksyi lopulta vähimmäissäilyvyysajan sisällyttämisen tekstiin, kun taas pyyntipäivä voi kuulua edelleen 39 artiklan mukaisiin vapaaehtoisiin tietoihin. |
| --- | --- |

—

Purkamispäivä: Euroopan parlamentti kannatti sitä, että pakollisiin tietoihin sisällytettäisiin purkamispäivä komission ehdottoman pyyntipäivän sijaan. Neuvosto puolestaan katsoi, että sen enempää pyyntipäivä kuin purkamispäiväkään eivät useimmissa tapauksissa tuo riittävästi lisäarvoa (mutta lisäävät hallinnollista taakkaa). Ne saattavat joissain tapauksissa olla jopa harhaanjohtavia, jos kuluttaja pitää luontaisesti päiväykseltään tuoreempaa tuotetta laadultaan parempana. Neuvosto hyväksyi lopulta vähimmäissäilyvyysajan sisällyttämisen tekstiin, kun taas pyyntipäivä voi kuulua edelleen 39 artiklan mukaisiin vapaaehtoisiin tietoihin.

| — | Pyydysluokka: Neuvosto hyväksyi tarkemman merkinnän alueesta, jolla tuote on pyydetty tai viljelty; parlamentti halusi sisällyttää asetukseen sen lisäksi myös käytetyn pyydysluokan. Neuvosto vastusti tätä aluksi, sillä se saattaisi merkitä tiettyjen kalastustekniikoiden leimaamista. Kompromissina osapuolet sopivat, että liitteeseen III sisällytetään yksinkertaistettu luettelo seitsemästä pyydysryhmästä (pyydyksistä voidaan antaa tarkempia tietoja vapaaehtoisesti, ks. jäljempänä). |
| --- | --- |

—

Pyydysluokka: Neuvosto hyväksyi tarkemman merkinnän alueesta, jolla tuote on pyydetty tai viljelty; parlamentti halusi sisällyttää asetukseen sen lisäksi myös käytetyn pyydysluokan. Neuvosto vastusti tätä aluksi, sillä se saattaisi merkitä tiettyjen kalastustekniikoiden leimaamista. Kompromissina osapuolet sopivat, että liitteeseen III sisällytetään yksinkertaistettu luettelo seitsemästä pyydysryhmästä (pyydyksistä voidaan antaa tarkempia tietoja vapaaehtoisesti, ks. jäljempänä).

Ympäristömerkintä (36 artikla): Euroopan parlamentti ja neuvosto sopivat, että komissio toimittaa 1. tammikuuta 2015 mennessä toteutettavuusselvityksen ympäristömerkkijärjestelmää koskevista vaihtoehdoista ja vähimmäisvaatimusten vahvistamisesta.

Vapaaehtoisia lisätietoja (39 artikla) voivat olla muun muassa pyyntipäivä, purkamispäivä tai satama, jossa tuotteet on purettu, yksityiskohtaisemmat tiedot pyydystyypistä tai tuotteet pyytäneen aluksen lippuvaltio.

QR-koodeja voidaan käyttää 35 artiklan 1 kohdan mukaisten pakollisten tietojen esittämiseen.

Vapaaehtoisia tietoja ei saa esittää siten, että pakollisia tietoja varten käytettävissä oleva tila pienenee, eikä sellaisia vapaaehtoisia tietoja saa ilmoittaa, joita ei voida todentaa.

Delegoidut säädökset: Ehdotuksessa komissiolle annettu valta antaa delegoituja säädöksiä poistettiin.

e)   Menettely- ja loppusäännökset

Muutokset valvonta-asetukseen: Neuvoston pyynnöstä asetus (EY) N:o 1224/2009 muutetaan siten, että jäsenvaltioiden on tehtävä tarkastuksia vaatimusten noudattamisen varmistamiseksi ja kuluttajille annettavia tietoja koskevien säännösten mukauttamiseksi.

Säännöt kaupan pitämistä koskevien yhteisten vaatimusten vahvistamisesta (47 artikla): nykyisiä, tiettyjen tuotteiden kaupan pitämistä koskevia yhteisiä vaatimuksia sovelletaan edelleen.

IV   PÄÄTELMÄ

Neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannassa on otettu täysin huomioon neuvoston ja Euroopan parlamentin välillä käydyissä neuvotteluissa komission avustuksella aikaansaatu kompromissi. Euroopan parlamentin kalatalousvaliokunnan (PECH) puheenjohtajan pysyvien edustajien komitean puheenjohtajalle osoittama kirje (25. kesäkuuta 2013) vahvistaa tämän kompromissin. PECH-valtuuskunnan puheenjohtaja ilmoitti kirjeessä suosittelevansa kyseisen valiokunnan jäsenille ja myöhemmin täysistunnolle, että neuvoston ensimmäisen käsittelyn kanta hyväksyttäisiin tarkistuksitta Euroopan parlamentin toisessa käsittelyssä sen jälkeen, kun kummankin toimielimen lingvistijuristit ovat tarkastaneet tekstin. Hyväksymällä asetuksen kalastus- ja vesiviljelytuotealan yhteisestä markkinajärjestelystä Euroopan unioni luo keskeiset edellytykset uuden yhteisen kalastuspolitiikan käyttöönotolle.

---

(1)  Asiak. 12516/11 PECHE 188 CODEC 1167.

(2)  Asiak. 10415/12 PECHE 192 CODEC 1445.

(3)  Asiak. 13616/12 CODEC 2093 PECHE 334 PE 390.

(4)  EUVL C 181, 21.6.2012, s. 183; EUVL C 225, 27.7.2012, s. 20.

(5)  EYVL L 17, 21.1.2000, s. 22.

(6)  Asiak. 12514/11 PECHE 187 CODEC 1166.

---

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON LAUSUMA TUOTTEIDEN JÄLJITETTÄVYYTTÄ JA KULUTTAJAVALISTUSTA KOSKEVISTA VALVONTASÄÄNNÖISTÄ

Kalastus- ja vesiviljelytuotteiden yhteistä markkinajärjestelyä koskevan asetuksen uudistukseen liittyvänä jatkotoimena Euroopan parlamentti ja neuvosto pyytävät Euroopan komissiota toimittamaan niille ehdotuksen valvonta-asetuksen muuttamisesta (asetus (EY) N:o 1224/2009). Muuttamisen yhteydessä olisi otettava huomioon, että on toimitettava pyydystyyppiä koskevat tiedot luonnonvaraisesta pyynnistä peräisin olevien tuotteiden osalta.

Euroopan parlamentti ja neuvosto pyytävät lisäksi komissiota hyväksymään hyvissä ajoin tarvittavat muutokset komission täytäntöönpanoasetukseen (EU) N:o 404/2011 kuluttajille annettavien pakollisten tietojen osalta, jotta voidaan ottaa huomioon tämän asetuksen säännökset, valvonta-asetus sellaisena kuin se on muutettuna ja elintarviketietojen antamista kuluttajille koskeva asetus (EU) N:o 1169/2011.

---

KOMISSION LAUSUMAT

35 artiklaan

1 kohdan e alakohta

Komissio ei ole samaa mieltä lingvistijuristien 42 artiklan 1 kohdan e alakohtaan esittämästä muutoksesta tekstiin, josta oli päästy poliittiseen yhteisymmärrykseen epävirallisessa kolmikantakokouksessa 8. toukokuuta 2013 komission ehdotuksesta asetukseksi kalastus- ja vesiviljelytuotealan yhteisestä markkinajärjestelystä (asiakirjan 12005/13 uuden 35 artiklan 1 kohdan e alakohta).

Komission kanta on, että epävirallisessa kolmikantakokouksessa 8. toukokuuta 2013 sovitun mukaisesti asianmukaisella merkinnällä tai etiketillä olisi ilmoitettava vähimmäissäilyvyysaika ilman lisätarkennuksia kaikkien 42 artiklan 1 kohdassa (asiakirjan 12005/13 uuden 35 artiklan 1 kohdassa) tarkoitettujen loppukuluttajalle myytäväksi tarjottujen kalastus- ja vesiviljelytuotteiden osalta. Lisäämällä ilmaus ”tarvittaessa” 42 artiklan 1 kohdan e alakohdan (asiakirjan 12005/13 uuden 35 artiklan 1 kohdan e alakohdan) loppuun luodaan oikeudellista epävarmuutta ja vaarannetaan tavoitteena oleva avoimuuden parantaminen kuluttajien kannalta.

35 artiklaan

Komissio pahoittelee, että komission ehdotuksesta on lainsäätäjien välisellä sopimuksella poistettu velvollisuus ilmoittaa kalastustuotteiden pyyntipäivä ja vesiviljelytuotteiden nostopäivä. Komissio katsoo, että nämä päivät tarjoavat kuluttajille olennaista tietoa. Pyynti- ja nostopäivien ilmoittamisesta on selkeää hyötyä pienimuotoista kalastusta ja vesiviljelyä harjoittaville unionin toimijoille, ja se edistää lyhyiden jakelukanavien käyttöä kalastus- ja vesiviljelytuotteiden alalla.

Komissio pahoittelee myös sitä, että lainsäätäjät ovat poistaneet komission ehdotuksesta eräiden pakkausmerkintävaatimusten soveltamisen säilöttyihin ja valmistettuihin tuotteisiin. Nämä vaatimukset liittyvät kauppanimeen, tuotantomenetelmään ja lähtöpaikkaan. Komissio uskoo, että nämä vaatimukset vastaavat yleisön lisääntyvään tiedontarpeeseen säilöttyjen ja valmistettujen tuotteiden sisällöstä. Tämä on olennaista myös unionin tuotannon luotettavuuden ja arvon kannalta.

Komissio haluaa korostaa, että edellä mainitut komission ehdottamat pakkausmerkintöjä koskevat parannukset eivät loisi kalastusalalle kohtuutonta rasitetta, sillä ne nojautuvat voimassa oleviin jäljitettävyysvaatimuksiin.

---