# Europos Sąjungos C 30/2014

| | ISSN 1977-0960
  doi:10.3000/19770960.C_2014.030.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 30 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 57 tomas2014m. vasario 1d. |

ISSN 1977-0960

doi:10.3000/19770960.C_2014.030.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 30

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

57 tomas2014m. vasario 1d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| | REKOMENDACIJOS |
| | Europos Sąjungos Teisingumo Teismas |
| 2014/C 030/01 | Rekomendacijos nacionaliniams teismams dėl prašymų priimti prejudicinį sprendimą pateikimo | 1 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REKOMENDACIJOS

Europos Sąjungos Teisingumo Teismas

2014/C 030/01

Rekomendacijos nacionaliniams teismams dėl prašymų priimti prejudicinį sprendimą pateikimo

1

| | IV   Pranešimai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI |
| | Taryba |
| 2014/C 030/02 | Tarybos išvados dėl veiksmingos lyderystės švietimo srityje | 2 |
| 2014/C 030/03 | Tarybos išvados dėl nedirbančio, nesimokančio ir mokymuose nedalyvaujančio jaunimo socialinės įtraukties didinimo | 5 |
| | Europos Komisija |
| 2014/C 030/04 | Euro kursas | 9 |

IV   Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Taryba

2014/C 030/02

Tarybos išvados dėl veiksmingos lyderystės švietimo srityje

2

2014/C 030/03

Tarybos išvados dėl nedirbančio, nesimokančio ir mokymuose nedalyvaujančio jaunimo socialinės įtraukties didinimo

5

Europos Komisija

2014/C 030/04

Euro kursas

9

| | V   Nuomonės |
| --- | --- |
| | ADMINISTRACINĖS PROCEDŪROS |
| | Europos investicijų bankas |
| 2014/C 030/05 | 2014 m. EIB premija ekonomikos srityje: Inovacijos, rinkos struktūra ir konkurencingumas | 10 |
| | PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU |
| | Europos Komisija |
| 2014/C 030/06 | Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla COMP/M.7036 – Aller Media/Bonnier Tidskrifter/Egmont Holding/Mediafy) (
  1
  ) | 11 |

V   Nuomonės

ADMINISTRACINĖS PROCEDŪROS

Europos investicijų bankas

2014/C 030/05

2014 m. EIB premija ekonomikos srityje: Inovacijos, rinkos struktūra ir konkurencingumas

10

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Europos Komisija

2014/C 030/06

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla COMP/M.7036 – Aller Media/Bonnier Tidskrifter/Egmont Holding/Mediafy) (
  1
  )

1

11

| | Klaidų ištaisymas |
| --- | --- |
| 2014/C 030/07 | Valstybinės šventės 2014 m.: EEE ELPA valstybės ir EEE institucijos – klaidų ištaisymas (OL C 27, 2014 1 30) | 12 |
| 2014/C 030/08 | 2013 m. kvietimo teikti paraiškas (EAC/S11/13). Programa Erasmus+ klaidų ištaisymas (OL C 362, 2013 12 12) | 12 |

Klaidų ištaisymas

2014/C 030/07

Valstybinės šventės 2014 m.: EEE ELPA valstybės ir EEE institucijos – klaidų ištaisymas (OL C 27, 2014 1 30)

12

2014/C 030/08

2013 m. kvietimo teikti paraiškas (EAC/S11/13). Programa Erasmus+ klaidų ištaisymas (OL C 362, 2013 12 12)

12

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REKOMENDACIJOS

Europos Sąjungos Teisingumo Teismas

| 1.2.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 30/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 30/1

---

REKOMENDACIJOS

nacionaliniams teismams dėl prašymų priimti prejudicinį sprendimą pateikimo

2014/C 30/01

Anglų kalba šios rekomendacijos buvo paskelbtos Oficialiajame leidinyje C 338 2012 m. lapkričio 6 d.

---

IV Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Taryba

| 1.2.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 30/2 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 30/2

---

Tarybos išvados dėl veiksmingos lyderystės švietimo srityje (1)

2014/C 30/02

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

KADANGI:

| 1. | 2009 m. lapkričio 26 d. Tarybos išvadose dėl mokytojų ir mokyklų vadovų profesinio tobulinimosi pripažįstama, kad veiksmingas vadovavimas mokyklai yra vienas iš svarbiausių veiksnių kuriant bendrą mokymo ir mokymosi aplinką, formuojant siekius ir teikiant paramą mokiniams, tėvams bei personalui ir taip skatinant siekti geresnių rezultatų ir kad dėl to yra ypač svarbu užtikrinti, kad mokyklų vadovai turėtų arba galėtų įgyti gebėjimų ir savybių, reikalingų atliekant užduotis, su kuriomis jie vis dažniau susiduria. |
| --- | --- |

1.

2009 m. lapkričio 26 d. Tarybos išvadose dėl mokytojų ir mokyklų vadovų profesinio tobulinimosi pripažįstama, kad veiksmingas vadovavimas mokyklai yra vienas iš svarbiausių veiksnių kuriant bendrą mokymo ir mokymosi aplinką, formuojant siekius ir teikiant paramą mokiniams, tėvams bei personalui ir taip skatinant siekti geresnių rezultatų ir kad dėl to yra ypač svarbu užtikrinti, kad mokyklų vadovai turėtų arba galėtų įgyti gebėjimų ir savybių, reikalingų atliekant užduotis, su kuriomis jie vis dažniau susiduria.

| 2. | 2012 m. gruodžio 13–14 d. Europos Vadovų Tarybos išvadose Taryba, valstybės narės ir Komisija raginamos kuo skubiau užtikrinti, kad būtų vykdoma tolesnė su iniciatyva „Švietimo persvarstymas“ susijusi veikla, o vėliau 2013 m. vasario 15 d. priimtose Tarybos išvadose Investavimas į švietimą ir mokymą. Veikla, susijusi su komunikatu „Švietimo persvarstymas“ valstybių narių prašoma peržiūrėti ir sustiprinti pedagoginių profesijų atstovų, įskaitant mokyklų vadovus, profesijos aprašą ir iki galo išnaudoti bendradarbiavimo ir tarpusavio mokymosi galimybes laikantis atvirojo koordinavimo metodo. |
| --- | --- |

2.

2012 m. gruodžio 13–14 d. Europos Vadovų Tarybos išvadose Taryba, valstybės narės ir Komisija raginamos kuo skubiau užtikrinti, kad būtų vykdoma tolesnė su iniciatyva „Švietimo persvarstymas“ susijusi veikla, o vėliau 2013 m. vasario 15 d. priimtose Tarybos išvadose Investavimas į švietimą ir mokymą. Veikla, susijusi su komunikatu „Švietimo persvarstymas“ valstybių narių prašoma peržiūrėti ir sustiprinti pedagoginių profesijų atstovų, įskaitant mokyklų vadovus, profesijos aprašą ir iki galo išnaudoti bendradarbiavimo ir tarpusavio mokymosi galimybes laikantis atvirojo koordinavimo metodo.

| 3. | Strategijoje „Europa 2020“ ir visų pirma 2013 m. metinėje augimo apžvalgoje valstybės narės raginamos išsaugoti ekonomikos augimo potencialą, teikiant pirmenybę investicijoms į švietimą bei mokymą, ir, esant galimybei, jas didinti, tuo pačiu užtikrinant tokių išlaidų veiksmingumą. |
| --- | --- |

3.

Strategijoje „Europa 2020“ ir visų pirma 2013 m. metinėje augimo apžvalgoje valstybės narės raginamos išsaugoti ekonomikos augimo potencialą, teikiant pirmenybę investicijoms į švietimą bei mokymą, ir, esant galimybei, jas didinti, tuo pačiu užtikrinant tokių išlaidų veiksmingumą.

IR ATSIŽVELGDAMA Į:

| — | 2013 m. rugsėjo 9–10 d. pirmininkaujant Lietuvai Vilniuje surengtą konferenciją „Lyderystė švietime“, kurioje ES valstybių narių, šalių kandidačių ir ELPA valstybių atstovams bei Europos Komisijai buvo suteikta galimybė dalyvauti politiniuose debatuose šiuo svarbiu klausimu, |
| --- | --- |

—

2013 m. rugsėjo 9–10 d. pirmininkaujant Lietuvai Vilniuje surengtą konferenciją „Lyderystė švietime“, kurioje ES valstybių narių, šalių kandidačių ir ELPA valstybių atstovams bei Europos Komisijai buvo suteikta galimybė dalyvauti politiniuose debatuose šiuo svarbiu klausimu,

| — | 2013 m. spalio 11–12 Vilniuje surengtą „Comenius“ konferenciją „Jūsų mokyklos kūrimas panaudojant ES programų paramą. Mokyklų vadovams skirta konferencija“. |
| --- | --- |

—

2013 m. spalio 11–12 Vilniuje surengtą „Comenius“ konferenciją „Jūsų mokyklos kūrimas panaudojant ES programų paramą. Mokyklų vadovams skirta konferencija“.

SUSIDOMĖJUSI ATKREIPIA DĖMESĮ Į:

Komisijos komunikatą „Švietimo sistemų atvėrimas“ (2), kuriame valstybės narės raginamos skatinti ir plėtoti visiems skirtą novatorišką mokymo ir mokymosi aplinką, tinkamai naudojantis naujomis technologijomis ir atviraisiais švietimo ištekliais.

PABRĖŽIA, KAD:

| 1. | Europos švietimo ir mokymo sistemoms, kurios žinių visuomenėje yra pagrindiniai ekonomikos augimą, konkurencingumą ir socialinę sanglaudą skatinantys veiksniai, reikalinga stipri ir veiksminga lyderystė visais lygiais. Šiandien švietimo lyderiai susiduria su įvairiais sudėtingais uždaviniais, nes jiems tenka atsakomybė ne tik už mokymo kokybės gerinimą ir pasiekimų lygio didinimą, bet taip pat ir už žmogiškųjų ir finansinių išteklių valdymą. |
| --- | --- |

1.

Europos švietimo ir mokymo sistemoms, kurios žinių visuomenėje yra pagrindiniai ekonomikos augimą, konkurencingumą ir socialinę sanglaudą skatinantys veiksniai, reikalinga stipri ir veiksminga lyderystė visais lygiais. Šiandien švietimo lyderiai susiduria su įvairiais sudėtingais uždaviniais, nes jiems tenka atsakomybė ne tik už mokymo kokybės gerinimą ir pasiekimų lygio didinimą, bet taip pat ir už žmogiškųjų ir finansinių išteklių valdymą.

| 2. | Siekiant lyderystės švietimo srityje reikia turėti įvairių labai išlavintų gebėjimų, kurių pagrindu būtų pamatinės vertybės. Tam reikalingas atsidavimas savo profesijai, gebėjimas motyvuoti ir įkvėpti, patikimas valdymas, pedagoginiai ir bendravimo įgūdžiai. Geri švietimo srities vadovai savo įstaigoms sukuria strateginę viziją, būna pavyzdžiu tiek mokiniams, tiek ir mokytojams; jie taip pat yra pagrindiniai asmenys, dalyvaujantys kuriant veiksmingą ir patrauklią mokymosi procesui padedančią aplinką. Jie taip pat yra pagrindiniai veikėjai, užmezgantys veiksmingus ryšius tarp įvairių švietimo ir mokymo lygių, šeimų, darbo rinkos ir vietos bendruomenės, siekiant bendro tikslo – didinti mokinių pasiekimų lygį. |
| --- | --- |

2.

Siekiant lyderystės švietimo srityje reikia turėti įvairių labai išlavintų gebėjimų, kurių pagrindu būtų pamatinės vertybės. Tam reikalingas atsidavimas savo profesijai, gebėjimas motyvuoti ir įkvėpti, patikimas valdymas, pedagoginiai ir bendravimo įgūdžiai. Geri švietimo srities vadovai savo įstaigoms sukuria strateginę viziją, būna pavyzdžiu tiek mokiniams, tiek ir mokytojams; jie taip pat yra pagrindiniai asmenys, dalyvaujantys kuriant veiksmingą ir patrauklią mokymosi procesui padedančią aplinką. Jie taip pat yra pagrindiniai veikėjai, užmezgantys veiksmingus ryšius tarp įvairių švietimo ir mokymo lygių, šeimų, darbo rinkos ir vietos bendruomenės, siekiant bendro tikslo – didinti mokinių pasiekimų lygį.

| 3. | Vadovų pareigoms eiti švietimo įstaigose labiausiai kompetentingo personalo atranka, įdarbinimas, parengimas ir išlaikymas, taip pat palankių sąlygų jų profesiniam tobulėjimui sukūrimas yra lygiai taip pat labai svarbūs ir tam didelį dėmesį turėtų skirti sprendimus priimantys asmenys. |
| --- | --- |

3.

Vadovų pareigoms eiti švietimo įstaigose labiausiai kompetentingo personalo atranka, įdarbinimas, parengimas ir išlaikymas, taip pat palankių sąlygų jų profesiniam tobulėjimui sukūrimas yra lygiai taip pat labai svarbūs ir tam didelį dėmesį turėtų skirti sprendimus priimantys asmenys.

| 4. | Lyderystė švietimo srityje gali būti veiksminga tada, kai:






  — | švietimo lyderiai turi galimybių sutelkti dėmesį visų pirma į mokymo ir mokymosi jų įstaigose kokybės didinimą, tuo pačiu užtikrinant teisingumą, |
| --- | --- | --- |

4.

Lyderystė švietimo srityje gali būti veiksminga tada, kai:

—

švietimo lyderiai turi galimybių sutelkti dėmesį visų pirma į mokymo ir mokymosi jų įstaigose kokybės didinimą, tuo pačiu užtikrinant teisingumą,

| — | lyderystė yra pagrįsta aiškiai apibrėžtais vaidmenimis, |
| --- | --- |

—

lyderystė yra pagrįsta aiškiai apibrėžtais vaidmenimis,

| — | ji yra įgyvendinama laikantis bendradarbiavimo ir integracinio požiūrio, |
| --- | --- |

—

ji yra įgyvendinama laikantis bendradarbiavimo ir integracinio požiūrio,

| — | sugebama pripažinti darbuotojų stipriąsias puses bei kompetencijas ir jiems priskirti vadovaujančius vaidmenis, |
| --- | --- |

—

sugebama pripažinti darbuotojų stipriąsias puses bei kompetencijas ir jiems priskirti vadovaujančius vaidmenis,

| — | turima pakankamai galimybių ištekliams skirstyti ir naujoviškiems mokymo metodams tirti, bei |
| --- | --- |

—

turima pakankamai galimybių ištekliams skirstyti ir naujoviškiems mokymo metodams tirti, bei

| — | yra užtikrinama visiška atskaitomybė ne tik nacionalinėms, bet ir vietos bei regioninėms valdžios institucijoms bei plačiajai visuomenei ir esama jų paramos, visų pirma imantis diegti pokyčius. |
| --- | --- |

—

yra užtikrinama visiška atskaitomybė ne tik nacionalinėms, bet ir vietos bei regioninėms valdžios institucijoms bei plačiajai visuomenei ir esama jų paramos, visų pirma imantis diegti pokyčius.

TODĖL SUSITARIA, KAD:

| 1. | Naujoviškas požiūris į lyderystę gali padėti pritraukti bei išlaikyti aukščiausios kvalifikacijos kandidatus ir padėti mokykloms susitvarkyti su mokymosi srityje nuolat sparčiai atsirandančiomis naujovėmis, taip pat padėti visapusiškai išnaudoti jų potencialą. |
| --- | --- |

1.

Naujoviškas požiūris į lyderystę gali padėti pritraukti bei išlaikyti aukščiausios kvalifikacijos kandidatus ir padėti mokykloms susitvarkyti su mokymosi srityje nuolat sparčiai atsirandančiomis naujovėmis, taip pat padėti visapusiškai išnaudoti jų potencialą.

| 2. | Taip pat būtina, kad švietimo srities vadovų vaidmuo taptu profesionalus, jis būtų stiprinamas ir remiamas, visų pirma nustatant jiems reikalingas kompetencijas, sukuriant labiau struktūrizuotas galimybes siekti profesinės karjeros ir įvertinant į vadovų pareigas skiriamų asmenų ypatingus profesinio tobulinimosi poreikius bei sudarant tinkamas mokymo galimybes. |
| --- | --- |

2.

Taip pat būtina, kad švietimo srities vadovų vaidmuo taptu profesionalus, jis būtų stiprinamas ir remiamas, visų pirma nustatant jiems reikalingas kompetencijas, sukuriant labiau struktūrizuotas galimybes siekti profesinės karjeros ir įvertinant į vadovų pareigas skiriamų asmenų ypatingus profesinio tobulinimosi poreikius bei sudarant tinkamas mokymo galimybes.

| 3. | Pakankamas lankstumas, savarankiškumas ir atskaitomybė yra būtini, siekiant sudaryti švietimo lyderiams galimybę kurti naujovišką požiūrį į lyderystę, taip pat sukurti sąlygas, kurioms esant darbuotojai būtų skatinami prisiimti vadovaujančius vaidmenis. |
| --- | --- |

3.

Pakankamas lankstumas, savarankiškumas ir atskaitomybė yra būtini, siekiant sudaryti švietimo lyderiams galimybę kurti naujovišką požiūrį į lyderystę, taip pat sukurti sąlygas, kurioms esant darbuotojai būtų skatinami prisiimti vadovaujančius vaidmenis.

| 4. | Vadovų pareigas einantys darbuotojai turi turėti arba įgyti, taip pat reguliariai lavinti, tokioms pareigoms būtinas kompetencijas, be kita ko, tokias kompetencijas, kurios padėtų jiems veiksmingai naudotis naujomis technologijomis ir valdymo metodais, skatinant novatorišką mokymą(si) ir jų įstaigos veiksmingą valdymą. |
| --- | --- |

4.

Vadovų pareigas einantys darbuotojai turi turėti arba įgyti, taip pat reguliariai lavinti, tokioms pareigoms būtinas kompetencijas, be kita ko, tokias kompetencijas, kurios padėtų jiems veiksmingai naudotis naujomis technologijomis ir valdymo metodais, skatinant novatorišką mokymą(si) ir jų įstaigos veiksmingą valdymą.

DAR KARTĄ PATVIRTINA, KAD:

Nors atsakomybė už švietimo ir mokymo sistemų organizavimą bei jų turinį tenka tik kiekvienai valstybei narei atskirai, bendradarbiaujant ir keičiantis geriausios praktikos pavyzdžiais švietimo lyderystės srityje Europos lygiu, taikant atvirąjį koordinavimo metodą ir veiksmingai pasinaudojant ES programomis, visų pirma „Erasmus+“ programa, galima naudingai prisidėti remiant ir papildant priemones, kurių imamasi nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygiu.

PRAŠO VALSTYBIŲ NARIŲ:

A.   Remti, atsižvelgiant į nacionalines aplinkybes ir deramai laikantis lygybės principo, naujus būdus švietimo įstaigų ir švietimo lyderių veiksmingam ir atskaitingam savarankiškumui padidinti visų pirma:

| 1. | Skatinant švietimo įstaigų ir švietimo lyderių savarankiškumą, kiek tai susiję su pedagoginiais klausimais ir vidiniu išteklių skyrimu, tuo pačiu užtikrinant, kad jie turėtų būtinas priemones ir paramą siekiant prisitaikyti ir veiksmingai reaguoti į ypatingas ir besikeičiančias vietos sąlygas. |
| --- | --- |

1.

Skatinant švietimo įstaigų ir švietimo lyderių savarankiškumą, kiek tai susiję su pedagoginiais klausimais ir vidiniu išteklių skyrimu, tuo pačiu užtikrinant, kad jie turėtų būtinas priemones ir paramą siekiant prisitaikyti ir veiksmingai reaguoti į ypatingas ir besikeičiančias vietos sąlygas.

| 2. | Aiškiai apibrėžiant vaidmenis ir atsakomybę bei pasirūpinant, kad švietimo lyderiams būtinos kompetencijos būtų remiamos ir tobulinamos pasitelkiant įvairius profesinio tobulinimosi metodus, be kita ko, tokių lyderių tinklų kūrimą. |
| --- | --- |

2.

Aiškiai apibrėžiant vaidmenis ir atsakomybę bei pasirūpinant, kad švietimo lyderiams būtinos kompetencijos būtų remiamos ir tobulinamos pasitelkiant įvairius profesinio tobulinimosi metodus, be kita ko, tokių lyderių tinklų kūrimą.

| 3. | Sudaryti geresnes sąlygas informacija pagrįstų sprendimų priėmimui ir didesnei atskaitomybei, pavyzdžiui, naudojantis išmaniaisiais duomenimis, numatant kokybės užtikrinimo mechanizmus ir vietovėse, kuriose sąlygos yra mažiau palankios, esančioms mokykloms parengiant specialias priemones. |
| --- | --- |

3.

Sudaryti geresnes sąlygas informacija pagrįstų sprendimų priėmimui ir didesnei atskaitomybei, pavyzdžiui, naudojantis išmaniaisiais duomenimis, numatant kokybės užtikrinimo mechanizmus ir vietovėse, kuriose sąlygos yra mažiau palankios, esančioms mokykloms parengiant specialias priemones.

| 4. | Renkant įrodymus apie veiksmingos ir sėkmingos lyderystės švietimo srityje metodus esant skirtingoms nacionalinėms aplinkybėms, visų pirma, siekiant optimalios lankstumo, savarankiškumo bei atskaitomybės pusiausvyros, taip pat siekiant įvertinti naujoviško požiūrio poveikį mokymo kokybei ir mokymosi rezultatams. |
| --- | --- |

4.

Renkant įrodymus apie veiksmingos ir sėkmingos lyderystės švietimo srityje metodus esant skirtingoms nacionalinėms aplinkybėms, visų pirma, siekiant optimalios lankstumo, savarankiškumo bei atskaitomybės pusiausvyros, taip pat siekiant įvertinti naujoviško požiūrio poveikį mokymo kokybei ir mokymosi rezultatams.

B.   Lyderystę švietimo srityje padaryti patrauklesne visų pirma:

| 1. | Užtikrinant didesnę profesionalizaciją; tai būtų labiausiai tinkamų kandidatų pritraukimo priemonė. |
| --- | --- |

1.

Užtikrinant didesnę profesionalizaciją; tai būtų labiausiai tinkamų kandidatų pritraukimo priemonė.

| 2. | Suteikiant švietimo lyderiams galimybę sutelkti dėmesį į mokymo ir mokymosi jų įstaigoje gerinimą, be kita ko, siekiant geresnės pusiausvyros tarp vien tik administracinių užduočių ir pagrindinių užduočių, susijusių su mokymu bei mokymusi. |
| --- | --- |

2.

Suteikiant švietimo lyderiams galimybę sutelkti dėmesį į mokymo ir mokymosi jų įstaigoje gerinimą, be kita ko, siekiant geresnės pusiausvyros tarp vien tik administracinių užduočių ir pagrindinių užduočių, susijusių su mokymu bei mokymusi.

| 3. | Ieškant patrauklių švietimo srities vadovams skirtų pradinio rengimo, paramos karjeros pradžioje ir nuolatinio profesinio tobulėjimo formų, įskaitant tarpsektorinį bendradarbiavimą su kitais suinteresuotaisiais subjektais, pavyzdžiui, verslo pasaulio atstovais ir socialiniais partneriais, ir jas kuriant. |
| --- | --- |

3.

Ieškant patrauklių švietimo srities vadovams skirtų pradinio rengimo, paramos karjeros pradžioje ir nuolatinio profesinio tobulėjimo formų, įskaitant tarpsektorinį bendradarbiavimą su kitais suinteresuotaisiais subjektais, pavyzdžiui, verslo pasaulio atstovais ir socialiniais partneriais, ir jas kuriant.

| 4. | Skatinant komandinį darbą ir lanksčią vadovavimo aplinką, pavyzdžiui, sudarant galimybes švietimo įstaigose suburti ad hoc komandas, kurios imtųsi spręsti konkrečius sudėtingus klausimus, taip pat už mokyklos ribų sukurti tinklus, kuriuos pasitelkus būtų siekiama keistis patirtimi ir bendradarbiauti. |
| --- | --- |

4.

Skatinant komandinį darbą ir lanksčią vadovavimo aplinką, pavyzdžiui, sudarant galimybes švietimo įstaigose suburti ad hoc komandas, kurios imtųsi spręsti konkrečius sudėtingus klausimus, taip pat už mokyklos ribų sukurti tinklus, kuriuos pasitelkus būtų siekiama keistis patirtimi ir bendradarbiauti.

| 5. | Skatinant konkrečias priemones, tarpusavio mokymąsi ir keitimąsi geriausia patirtimi, siekiant skatinti švietimo srities vadovų lyčių pusiausvyrą. |
| --- | --- |

5.

Skatinant konkrečias priemones, tarpusavio mokymąsi ir keitimąsi geriausia patirtimi, siekiant skatinti švietimo srities vadovų lyčių pusiausvyrą.

C.   Atitinkamais atvejais skatinti naujovišką požiūrį į veiksmingą lyderystę švietimo srityje visų pirma:

| 1. | Atrenkant būsimus lyderius atsižvelgti į švietimo įstaigų konkrečius poreikius ir taikyti atitinkamus kokybės užtikrinimo kriterijus. |
| --- | --- |

1.

Atrenkant būsimus lyderius atsižvelgti į švietimo įstaigų konkrečius poreikius ir taikyti atitinkamus kokybės užtikrinimo kriterijus.

| 2. | Pripažįstant ir skatinant įstaigų darbuotojų vadovavimo potencialą, visų pirma pasitelkiant „paskirstytą lyderystę“, suteikiant jiems galimybes dirbti su kolegomis iš kitų įstaigų, juos skatinant ir suteikiant jiems galimybes didinti savo potencialą šioje srityje. |
| --- | --- |

2.

Pripažįstant ir skatinant įstaigų darbuotojų vadovavimo potencialą, visų pirma pasitelkiant „paskirstytą lyderystę“, suteikiant jiems galimybes dirbti su kolegomis iš kitų įstaigų, juos skatinant ir suteikiant jiems galimybes didinti savo potencialą šioje srityje.

| 3. | Stimuliuojant naujoviškos mokymo ir mokymosi aplinkos kūrimą, be kita ko, tinkamai panaudojant informacines ir ryšių technologijas (IRT) bei atviruosius švietimo išteklius, kurie būtų ir pedagoginė pagalba, ir valdymo priemonės. |
| --- | --- |

3.

Stimuliuojant naujoviškos mokymo ir mokymosi aplinkos kūrimą, be kita ko, tinkamai panaudojant informacines ir ryšių technologijas (IRT) bei atviruosius švietimo išteklius, kurie būtų ir pedagoginė pagalba, ir valdymo priemonės.

| 4. | Sukuriant ir palaikant tinklus, kuriuos pasitelkus siekiama inicijuoti ir sukurti veiksmingą požiūrį į lyderystę švietimo srityje ir stimuliuoti bei skatinti švietimo srities vadovų tarpusavio mokymąsi. |
| --- | --- |

4.

Sukuriant ir palaikant tinklus, kuriuos pasitelkus siekiama inicijuoti ir sukurti veiksmingą požiūrį į lyderystę švietimo srityje ir stimuliuoti bei skatinti švietimo srities vadovų tarpusavio mokymąsi.

PRAŠO VALSTYBIŲ NARIŲ IR KOMISIJOS:

| 1. | Visapusiškai naudotis atviruoju koordinavimo metodu, siekiant propaguoti geriausią patirtį bei remti profesionalaus vadovavimo rengimą mokyklų, suaugusiųjų švietimo ir profesinio rengimo bei mokymo srityse plėtojimą, taip pat atitinkamai nuolat politiniu lygiu teikti grįžtamąją informaciją. |
| --- | --- |

1.

Visapusiškai naudotis atviruoju koordinavimo metodu, siekiant propaguoti geriausią patirtį bei remti profesionalaus vadovavimo rengimą mokyklų, suaugusiųjų švietimo ir profesinio rengimo bei mokymo srityse plėtojimą, taip pat atitinkamai nuolat politiniu lygiu teikti grįžtamąją informaciją.

| 2. | Skatinti bendradarbiavimą ir partnerystes, kuriomis būtų siekiama veiksmingų naujovių vadovavimo srityje ir švietimo lyderių profesinio tobulėjimo, be kita ko, siekiant tarpsektorinio mokyklų, aukštojo mokslo bei profesinio mokymo įstaigų ir verslo įmonių bendradarbiavimo, pasitelkiant Europos lėšomis teikiamą paramą, įskaitant teikiamą pagal „Erasmus+“ programą ir Europos struktūrinių fondų, ypač Europos socialinio fondo, paramą. |
| --- | --- |

2.

Skatinti bendradarbiavimą ir partnerystes, kuriomis būtų siekiama veiksmingų naujovių vadovavimo srityje ir švietimo lyderių profesinio tobulėjimo, be kita ko, siekiant tarpsektorinio mokyklų, aukštojo mokslo bei profesinio mokymo įstaigų ir verslo įmonių bendradarbiavimo, pasitelkiant Europos lėšomis teikiamą paramą, įskaitant teikiamą pagal „Erasmus+“ programą ir Europos struktūrinių fondų, ypač Europos socialinio fondo, paramą.

| 3. | Skatinti keistis geriausia patirtimi ir kurti naujovišką požiūrį į veiksmingą lyderystę švietimo srityje, pavyzdžiui, pasitelkiant „Erasmus+“ programos strateginės partnerystės veiksmus, be kita ko, skatinant švietimo lyderius tiek tarptautiniu mastu, tiek ir vietos bendruomenėje bendradarbiauti su įvairiais suinteresuotaisiais subjektais, pavyzdžiui, įmonėmis, pilietinės visuomenės asociacijomis ir įvairių lygių švietimo įstaigomis. |
| --- | --- |

3.

Skatinti keistis geriausia patirtimi ir kurti naujovišką požiūrį į veiksmingą lyderystę švietimo srityje, pavyzdžiui, pasitelkiant „Erasmus+“ programos strateginės partnerystės veiksmus, be kita ko, skatinant švietimo lyderius tiek tarptautiniu mastu, tiek ir vietos bendruomenėje bendradarbiauti su įvairiais suinteresuotaisiais subjektais, pavyzdžiui, įmonėmis, pilietinės visuomenės asociacijomis ir įvairių lygių švietimo įstaigomis.

| 4. | Toliau analizuoti galimybes, kurias teikia programa „eTwinning“, taip siekiant remti tarpsektorinį keitimąsi novatoriškos lyderystės pavyzdžiais, sukuriant virtualias erdves, kuriose švietimo srities vadovai galėtų bendradarbiauti ir dalytis veiksmingos bei naujoviškos praktikos pavyzdžiais. |
| --- | --- |

4.

Toliau analizuoti galimybes, kurias teikia programa „eTwinning“, taip siekiant remti tarpsektorinį keitimąsi novatoriškos lyderystės pavyzdžiais, sukuriant virtualias erdves, kuriose švietimo srities vadovai galėtų bendradarbiauti ir dalytis veiksmingos bei naujoviškos praktikos pavyzdžiais.

| 5. | Skatinti toliau vykdyti veiksmingos švietimo lyderystės mokslinius tyrimus ir užtikrinti jų rezultatų sklaidą. |
| --- | --- |

5.

Skatinti toliau vykdyti veiksmingos švietimo lyderystės mokslinius tyrimus ir užtikrinti jų rezultatų sklaidą.

| 6. | Stiprinti paramą su lyderyste švietimo srityje susijusiems suinteresuotųjų subjektų nacionaliniams ir regioniniams tinklams, taip pat padėti užtikrinti tinkamą informacijos apie jų darbą sklaidą ir su juo susijusius tolesnius veiksmus Europos lygiu, be kita ko, pasitelkiant Vadovavimo mokykloms Europos politikos tinklą ir visapusiškai pasinaudojant vykdant tarptautinį bendradarbiavimą surinktais įrodymais. |
| --- | --- |

6.

Stiprinti paramą su lyderyste švietimo srityje susijusiems suinteresuotųjų subjektų nacionaliniams ir regioniniams tinklams, taip pat padėti užtikrinti tinkamą informacijos apie jų darbą sklaidą ir su juo susijusius tolesnius veiksmus Europos lygiu, be kita ko, pasitelkiant Vadovavimo mokykloms Europos politikos tinklą ir visapusiškai pasinaudojant vykdant tarptautinį bendradarbiavimą surinktais įrodymais.

---

(1)  Šiame tekste terminas „lyderystė“ naudojamas tik mokyklų, profesinio rengimo ir mokymo bei suaugusiųjų mokymosi įstaigų kontekste.

(2)  Dok. 14116/13.

---

| 1.2.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 30/5 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 30/5

---

Tarybos išvados dėl nedirbančio, nesimokančio ir mokymuose nedalyvaujančio jaunimo socialinės įtraukties didinimo

2014/C 30/03

TARYBA IR TARYBOJE POSĖDŽIAUJANTYS VALSTYBIŲ NARIŲ VYRIAUSYBIŲ ATSTOVAI,

PRIPAŽĮSTA, KAD:

| 1. | Jauni moterys ir vyrai yra svarbus Europos išteklius. Jie yra šiandienos ir ateities potencialas; tačiau jie patiria daug sunkumų, tokių kaip nedarbas ir su tuo susijusios socialinės problemos (1). Tam, kad išbristų iš dabartinės krizės ir užkirstų kelią panašioms problemoms ateityje, visos valstybės narės turi imtis neatidėliotinų veiksmų jaunimo užimtumui, švietimui ir mokymui, dalyvavimui ir socialiniai įtraukčiai skatinti. |
| --- | --- |

1.

Jauni moterys ir vyrai yra svarbus Europos išteklius. Jie yra šiandienos ir ateities potencialas; tačiau jie patiria daug sunkumų, tokių kaip nedarbas ir su tuo susijusios socialinės problemos (1). Tam, kad išbristų iš dabartinės krizės ir užkirstų kelią panašioms problemoms ateityje, visos valstybės narės turi imtis neatidėliotinų veiksmų jaunimo užimtumui, švietimui ir mokymui, dalyvavimui ir socialiniai įtraukčiai skatinti.

| 2. | Jaunimas, kuris nedirba, nesimoko ar nedalyvauja mokymuose (toliau – NEET padėtyje esantis jaunimas) (2) gali susidurti su neigiamomis socialinėmis sąlygomis, pavyzdžiui, izoliuotumu, savarankiškumo stoka, įsitraukimu į pavojingą elgesį ir nestabilia psichine bei fizine sveikata, todėl jam kyla didesnė nedarbo ir socialinės atskirties vėlesniuose gyvenimo etapuose rizika. Jaunimo, ypač NEET padėtyje esančio jaunimo, socialinė atskirtis gali turėti neigiamų pasekmių ekonomikai ir sukelti daug išlaidų Europai. 2011 m. ekonominiai nuostoliai dėl jaunimo pasitraukimo iš darbo rinkos siekė 153 mlrd. EUR. Tai vertinimas su atsarga, ir ši suma atitinka 1,2 % ES BVP (3). |
| --- | --- |

2.

Jaunimas, kuris nedirba, nesimoko ar nedalyvauja mokymuose (toliau – NEET padėtyje esantis jaunimas) (2) gali susidurti su neigiamomis socialinėmis sąlygomis, pavyzdžiui, izoliuotumu, savarankiškumo stoka, įsitraukimu į pavojingą elgesį ir nestabilia psichine bei fizine sveikata, todėl jam kyla didesnė nedarbo ir socialinės atskirties vėlesniuose gyvenimo etapuose rizika. Jaunimo, ypač NEET padėtyje esančio jaunimo, socialinė atskirtis gali turėti neigiamų pasekmių ekonomikai ir sukelti daug išlaidų Europai. 2011 m. ekonominiai nuostoliai dėl jaunimo pasitraukimo iš darbo rinkos siekė 153 mlrd. EUR. Tai vertinimas su atsarga, ir ši suma atitinka 1,2 % ES BVP (3).

| 3. | NEET padėtyje esantis jaunimas yra daugiau ar mažiau pažeidžiamas, jis turi skirtingų ypatybių ir poreikių. Todėl, norint veiksmingai ir sėkmingai (re)integruoti jį į darbo rinką, švietimo ar mokymo sistemą ir socialinį gyvenimą, reikia individualiai pritaikyto požiūrio. |
| --- | --- |

3.

NEET padėtyje esantis jaunimas yra daugiau ar mažiau pažeidžiamas, jis turi skirtingų ypatybių ir poreikių. Todėl, norint veiksmingai ir sėkmingai (re)integruoti jį į darbo rinką, švietimo ar mokymo sistemą ir socialinį gyvenimą, reikia individualiai pritaikyto požiūrio.

| 4. | Šis požiūris pripažintas 2013 m. balandžio 22 d. priimtoje Tarybos rekomendacijoje dėl Jaunimo garantijų iniciatyvos nustatymo (4). Rekomendacijoje nurodyta, kad visi jaunuoliai iki 25 metų amžiaus per keturių mėnesių laikotarpį nuo darbo netekimo arba formaliojo mokymosi užbaigimo turėtų gauti gerą pasiūlymą dirbti, toliau mokytis, atlikti gamybinę praktiką arba stažuotę (5). |
| --- | --- |

4.

Šis požiūris pripažintas 2013 m. balandžio 22 d. priimtoje Tarybos rekomendacijoje dėl Jaunimo garantijų iniciatyvos nustatymo (4). Rekomendacijoje nurodyta, kad visi jaunuoliai iki 25 metų amžiaus per keturių mėnesių laikotarpį nuo darbo netekimo arba formaliojo mokymosi užbaigimo turėtų gauti gerą pasiūlymą dirbti, toliau mokytis, atlikti gamybinę praktiką arba stažuotę (5).

| 5. | Politikos iniciatyvoms, kuriomis siekiama mažinti jaunimo nedarbą, rengti gali būti naudojamasi ES įgūdžių panorama ir Europos profesinio mokymo plėtros centro (CEDEFOP) įgūdžių prognozėmis, nes jos padeda nustatyti atsirandančius įgūdžių trūkumus, taip pat su įgūdžiais ir perspektyvomis darbo rinkoje susijusias tendencijas. |
| --- | --- |

5.

Politikos iniciatyvoms, kuriomis siekiama mažinti jaunimo nedarbą, rengti gali būti naudojamasi ES įgūdžių panorama ir Europos profesinio mokymo plėtros centro (CEDEFOP) įgūdžių prognozėmis, nes jos padeda nustatyti atsirandančius įgūdžių trūkumus, taip pat su įgūdžiais ir perspektyvomis darbo rinkoje susijusias tendencijas.

| 6. | Rizikos veiksnius, dėl kurių jaunimui padidėja pavojus atsidurti NEET padėtyje, dažnai sudaro asmeninių, ekonominių, švietimo ir socialinių aplinkybių derinys. |
| --- | --- |

6.

Rizikos veiksnius, dėl kurių jaunimui padidėja pavojus atsidurti NEET padėtyje, dažnai sudaro asmeninių, ekonominių, švietimo ir socialinių aplinkybių derinys.

| 7. | Darbui su jaunimu, savanoriškai veiklai, aktyviam pilietiškumui ir neformaliajam mokymuisi bei savišvietai tenka svarbus papildomas vaidmuo suteikiant pridėtinę vertę visam jaunimui, ypač NEET padėtyje esančiam jaunimui, pereinamajame procese siekiant patekti į darbo rinką: kuriamos švietimo ir įdarbinimo sistemų sąsajos, papildomos formaliojo švietimo sistemos suteiktos žinios, suteikiamas pasitikėjimas savimi, teikiamas socialinis kapitalas bei skatinamas tobulėjimas ir stiprinami socialiniai emociniai ir techniniai gebėjimai, dėl kurių padidėja įsidarbinimo galimybės. |
| --- | --- |

7.

Darbui su jaunimu, savanoriškai veiklai, aktyviam pilietiškumui ir neformaliajam mokymuisi bei savišvietai tenka svarbus papildomas vaidmuo suteikiant pridėtinę vertę visam jaunimui, ypač NEET padėtyje esančiam jaunimui, pereinamajame procese siekiant patekti į darbo rinką: kuriamos švietimo ir įdarbinimo sistemų sąsajos, papildomos formaliojo švietimo sistemos suteiktos žinios, suteikiamas pasitikėjimas savimi, teikiamas socialinis kapitalas bei skatinamas tobulėjimas ir stiprinami socialiniai emociniai ir techniniai gebėjimai, dėl kurių padidėja įsidarbinimo galimybės.

| 8. | 2013 m. rugsėjo 9–12 d. pirmininkaujančios Lietuvos surengtos ES jaunimo konferencijos bendrose išvadose pabrėžta, kad švietimą reikia pritaikyti prie jaunimo poreikių ir darbo rinkos poreikių, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos pereiti iš švietimo sistemos į darbo rinką ir pagerinti jaunimo integracijos į darbo rinką sąlygas (6). |
| --- | --- |

8.

2013 m. rugsėjo 9–12 d. pirmininkaujančios Lietuvos surengtos ES jaunimo konferencijos bendrose išvadose pabrėžta, kad švietimą reikia pritaikyti prie jaunimo poreikių ir darbo rinkos poreikių, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos pereiti iš švietimo sistemos į darbo rinką ir pagerinti jaunimo integracijos į darbo rinką sąlygas (6).

MANO, KAD:

| 9. | Reikia įvertinti esamus su NEET padėtyje esančiu jaunimu susijusius mokslinius tyrimus, sistemas ir programas vietos, regionų, nacionaliniu ir Europos lygiais, siekiant nustatyti, kokios kliūtys trukdo šiam jaunimui, ypač neaktyviam jaunimui, naudotis paslaugomis. |
| --- | --- |

9.

Reikia įvertinti esamus su NEET padėtyje esančiu jaunimu susijusius mokslinius tyrimus, sistemas ir programas vietos, regionų, nacionaliniu ir Europos lygiais, siekiant nustatyti, kokios kliūtys trukdo šiam jaunimui, ypač neaktyviam jaunimui, naudotis paslaugomis.

| 10. | Jaunimo politika, ypač darbas su jaunimu, gali prisidėti prie ES kovos su jaunimo nedarbu ir neaktyvumu iniciatyvų, tokių kaip Jaunimo užimtumo srities dokumentų rinkinys ir ypač Jaunimo garantijų iniciatyva, sėkmingo įgyvendinimo. Todėl, norint pasiekti geriausių įmanomų rezultatų, reikia darnių ir viena kitą stiprinančių nacionalinių priemonių ir kitų politinių priemonių. |
| --- | --- |

10.

Jaunimo politika, ypač darbas su jaunimu, gali prisidėti prie ES kovos su jaunimo nedarbu ir neaktyvumu iniciatyvų, tokių kaip Jaunimo užimtumo srities dokumentų rinkinys ir ypač Jaunimo garantijų iniciatyva, sėkmingo įgyvendinimo. Todėl, norint pasiekti geriausių įmanomų rezultatų, reikia darnių ir viena kitą stiprinančių nacionalinių priemonių ir kitų politinių priemonių.

| 11. | Reikėtų užtikrinti holistinį požiūrį ir tarpsektorinį bendradarbiavimą, kad būtų didinama NEET padėtyje esančio jaunimo socialinė įtrauktis. Itin svarbios yra socialinės investicijos į asmens įgūdžius ir gebėjimą visą gyvenimą gerinti savo galimybes integruotis į darbo rinką bei visuomenę (7). Rengiant ir įgyvendinant jaunimo socialinės įtraukties priemones visi politiniai dokumentai, priemonės ir veiksmai turėtų būti koordinuojami ir įgyvendinami vietos, regioniniu, nacionaliniu ir Europos lygiais ir turėtų būti įtraukti įvairūs suinteresuotieji subjektai. |
| --- | --- |

11.

Reikėtų užtikrinti holistinį požiūrį ir tarpsektorinį bendradarbiavimą, kad būtų didinama NEET padėtyje esančio jaunimo socialinė įtrauktis. Itin svarbios yra socialinės investicijos į asmens įgūdžius ir gebėjimą visą gyvenimą gerinti savo galimybes integruotis į darbo rinką bei visuomenę (7). Rengiant ir įgyvendinant jaunimo socialinės įtraukties priemones visi politiniai dokumentai, priemonės ir veiksmai turėtų būti koordinuojami ir įgyvendinami vietos, regioniniu, nacionaliniu ir Europos lygiais ir turėtų būti įtraukti įvairūs suinteresuotieji subjektai.

| 12. | Pirmenybė turėtų būti teikiama prevencijai, siekiant išvengti NEET padėtyje atsidūrusio jaunimo skaičiaus augimo ir sustabdyti socialinės atskirties perdavimą iš kartos į kartą. Tam, kad būtų užtikrinti ankstyvi veiksmai siekiant išvengti, kad jaunimas atsidurtų NEET padėtyje, reikia iniciatyvaus metodo, į kurį būtų įtraukta šeima, ikimokyklinio ugdymo pedagogai, mokyklos, ypač vidurinės ir profesinės mokyklos, profesinio mokymo ir neformaliojo mokymo paslaugų teikėjai, nevyriausybinės organizacijos (NVO), ypač jaunimo organizacijos, jaunimo darbuotojai, tėvai ir kiti suinteresuotieji subjektai. |
| --- | --- |

12.

Pirmenybė turėtų būti teikiama prevencijai, siekiant išvengti NEET padėtyje atsidūrusio jaunimo skaičiaus augimo ir sustabdyti socialinės atskirties perdavimą iš kartos į kartą. Tam, kad būtų užtikrinti ankstyvi veiksmai siekiant išvengti, kad jaunimas atsidurtų NEET padėtyje, reikia iniciatyvaus metodo, į kurį būtų įtraukta šeima, ikimokyklinio ugdymo pedagogai, mokyklos, ypač vidurinės ir profesinės mokyklos, profesinio mokymo ir neformaliojo mokymo paslaugų teikėjai, nevyriausybinės organizacijos (NVO), ypač jaunimo organizacijos, jaunimo darbuotojai, tėvai ir kiti suinteresuotieji subjektai.

| 13. | Taikant politikos priemones turi būti atsižvelgiama į NEET padėtyje esančio jaunimo įvairovę, nustatant, kuriame etape pasitelkti priemones, kokie turi būti jų tikslai, siekiai ir veiklos rūšys. Reikia skirti daugiau dėmesio lyčių skirtumų švietimo srityje klausimams, socialinei ir užimtumo politikai, taip pat specialių poreikių turinčiam jaunimui. |
| --- | --- |

13.

Taikant politikos priemones turi būti atsižvelgiama į NEET padėtyje esančio jaunimo įvairovę, nustatant, kuriame etape pasitelkti priemones, kokie turi būti jų tikslai, siekiai ir veiklos rūšys. Reikia skirti daugiau dėmesio lyčių skirtumų švietimo srityje klausimams, socialinei ir užimtumo politikai, taip pat specialių poreikių turinčiam jaunimui.

| 14. | NEET padėtyje esančiam jaunimui skirtos priemonės turėtų būti individualiai pritaikytos, lanksčios ir jomis turėtų būti siekiama užtikrinti tvarius ir teigiamus ilgalaikius rezultatus darbo rinkoje, taip pat (re)integraciją į švietimo ar profesinio mokymo sistemą ir pilietinį ar socialinį gyvenimą. Dirbant su NEET padėtyje esančiu jaunimu reikėtų pasitelkti novatoriškus metodus, tarpusavio mokymąsi ir informavimo veiklą. |
| --- | --- |

14.

NEET padėtyje esančiam jaunimui skirtos priemonės turėtų būti individualiai pritaikytos, lanksčios ir jomis turėtų būti siekiama užtikrinti tvarius ir teigiamus ilgalaikius rezultatus darbo rinkoje, taip pat (re)integraciją į švietimo ar profesinio mokymo sistemą ir pilietinį ar socialinį gyvenimą. Dirbant su NEET padėtyje esančiu jaunimu reikėtų pasitelkti novatoriškus metodus, tarpusavio mokymąsi ir informavimo veiklą.

| 15. | Norint suteikti postūmį jaunimo socialinės įtraukties srityje vykdomiems projektams, nepaprastai svarbu yra veiksmingai naudotis Europos struktūriniais ir investiciniais fondais, visų pirma Europos socialiniu fondu ir Europos iniciatyvomis bei programomis, įskaitant Jaunimo užimtumo iniciatyvą ir „Erasmus+“. |
| --- | --- |

15.

Norint suteikti postūmį jaunimo socialinės įtraukties srityje vykdomiems projektams, nepaprastai svarbu yra veiksmingai naudotis Europos struktūriniais ir investiciniais fondais, visų pirma Europos socialiniu fondu ir Europos iniciatyvomis bei programomis, įskaitant Jaunimo užimtumo iniciatyvą ir „Erasmus+“.

PRAŠO VALSTYBIŲ NARIŲ IR KOMISIJOS ATITINKAMOSE JŲ KOMPETENCIJOS SRITYSE IR DERAMAI ATSIŽVELGIANT Į SUBSIDIARUMO PRINCIPĄ:

| 16. | Atitinkamais atvejais sukurti, įgyvendinti ir toliau plėtoti nacionalines, regionines ir (arba) vietos strategijas arba programas, pavyzdžiui, Jaunimo garantijų iniciatyvos įgyvendinimo planus NEET padėtyje esančio jaunimo socialinei įtraukčiai didinti. Strategijos turėtų būti grindžiamos faktiniais duomenimis ir tarpsektoriniu bendradarbiavimu, ir į jas turėtų būti įtraukti visi atitinkami suinteresuotieji subjektai. Strategijų rengimo procesas turėtų apimti diskusijas su tiksline grupe, faktinių politikos priemonių planavimą, įgyvendinimą, stebėseną ir vertinimą. Atliekant galimybės naudotis politikos priemonėmis ir rezultatais stebėseną ir vertinimą reikėtų atsižvelgti į lyčių aspektą. |
| --- | --- |

16.

Atitinkamais atvejais sukurti, įgyvendinti ir toliau plėtoti nacionalines, regionines ir (arba) vietos strategijas arba programas, pavyzdžiui, Jaunimo garantijų iniciatyvos įgyvendinimo planus NEET padėtyje esančio jaunimo socialinei įtraukčiai didinti. Strategijos turėtų būti grindžiamos faktiniais duomenimis ir tarpsektoriniu bendradarbiavimu, ir į jas turėtų būti įtraukti visi atitinkami suinteresuotieji subjektai. Strategijų rengimo procesas turėtų apimti diskusijas su tiksline grupe, faktinių politikos priemonių planavimą, įgyvendinimą, stebėseną ir vertinimą. Atliekant galimybės naudotis politikos priemonėmis ir rezultatais stebėseną ir vertinimą reikėtų atsižvelgti į lyčių aspektą.

Prevencijos srityje

| 17. | Propaguoti galimybę naudotis tinkamomis, nebrangiomis, prieinamomis ir aukštos kokybės paslaugomis, pavyzdžiui, ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros, aprūpinimo būstu, sveikatos ir socialinėmis paslaugomis, kad būtų užkirstas kelias jaunimui patekti į NEET padėtį arba joje likti. |
| --- | --- |

17.

Propaguoti galimybę naudotis tinkamomis, nebrangiomis, prieinamomis ir aukštos kokybės paslaugomis, pavyzdžiui, ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros, aprūpinimo būstu, sveikatos ir socialinėmis paslaugomis, kad būtų užkirstas kelias jaunimui patekti į NEET padėtį arba joje likti.

| 18. | Skatinti darbą su jaunimu ir į jį investuoti, taip pat sudaryti NEET padėtyje esančiam jaunimui geresnes sąlygas naudotis tokiomis paslaugomis stiprinant tarpsektorinį atitinkamų suinteresuotųjų subjektų bendradarbiavimą. |
| --- | --- |

18.

Skatinti darbą su jaunimu ir į jį investuoti, taip pat sudaryti NEET padėtyje esančiam jaunimui geresnes sąlygas naudotis tokiomis paslaugomis stiprinant tarpsektorinį atitinkamų suinteresuotųjų subjektų bendradarbiavimą.

| 19. | Siekiant mažinti mokyklos nebaigusių asmenų skaičių laikytis visapusiško požiūrio, apimančio prevencines ir intervencines priemones (8). |
| --- | --- |

19.

Siekiant mažinti mokyklos nebaigusių asmenų skaičių laikytis visapusiško požiūrio, apimančio prevencines ir intervencines priemones (8).

| 20. | Plėtoti ir įgyvendinti naujus ir individualiai pritaikytus metodus, pavyzdžiui, socialinį darbą gatvėje ir (arba) informavimo darbą su jaunimu, siekiant paskatinti didesnę NEET padėtyje esančio jaunimo socialinę įtrauktį. Visapusiškai išnaudoti darbo su jaunimu potencialą suteikiant jaunimui pasitikėjimo savimi ir skatinant tobulėjimą, tai pat prisidėti prie mokyklos nebaigusių asmenų skaičiaus mažinimo (9). |
| --- | --- |

20.

Plėtoti ir įgyvendinti naujus ir individualiai pritaikytus metodus, pavyzdžiui, socialinį darbą gatvėje ir (arba) informavimo darbą su jaunimu, siekiant paskatinti didesnę NEET padėtyje esančio jaunimo socialinę įtrauktį. Visapusiškai išnaudoti darbo su jaunimu potencialą suteikiant jaunimui pasitikėjimo savimi ir skatinant tobulėjimą, tai pat prisidėti prie mokyklos nebaigusių asmenų skaičiaus mažinimo (9).

| 21. | Skatinti ir remti aukštos kokybės orientavimą, įskaitant profesinį orientavimą, informavimą apie darbuotojų teises, įsidarbinimo ir mokymosi perspektyvas, laisvo judėjimo galimybes ir išsamesnes konsultacijas bei paramą visam jaunimui, ypač jaunimui, kuriam gresia pavojus atsidurti NEET padėtyje, ir jų šeimoms. |
| --- | --- |

21.

Skatinti ir remti aukštos kokybės orientavimą, įskaitant profesinį orientavimą, informavimą apie darbuotojų teises, įsidarbinimo ir mokymosi perspektyvas, laisvo judėjimo galimybes ir išsamesnes konsultacijas bei paramą visam jaunimui, ypač jaunimui, kuriam gresia pavojus atsidurti NEET padėtyje, ir jų šeimoms.

| 22. | Stiprinti jaunimo organizacijų, darbo su jaunimu ir kitų formų įtraukties pajėgumus, nes jie suteikia galimybę dalyvauti, ir naudotis jų potencialu skatinant NEET padėtyje esančio jaunimo socialinę įtrauktį. |
| --- | --- |

22.

Stiprinti jaunimo organizacijų, darbo su jaunimu ir kitų formų įtraukties pajėgumus, nes jie suteikia galimybę dalyvauti, ir naudotis jų potencialu skatinant NEET padėtyje esančio jaunimo socialinę įtrauktį.

| 23. | Skatinti vietos iniciatyvas ir socialinės sanglaudos planus plėtoti konkrečius veiksmus, skirtus NEET padėtyje esančiam jaunimui, siekiant (re)integruoti jį į vietos bendruomenes. |
| --- | --- |

23.

Skatinti vietos iniciatyvas ir socialinės sanglaudos planus plėtoti konkrečius veiksmus, skirtus NEET padėtyje esančiam jaunimui, siekiant (re)integruoti jį į vietos bendruomenes.

| 24. | Kaip informavimo priemone naudotis Europos jaunimo portalu informuojant jaunimą su socialine įtrauktimi susijusiais klausimais. |
| --- | --- |

24.

Kaip informavimo priemone naudotis Europos jaunimo portalu informuojant jaunimą su socialine įtrauktimi susijusiais klausimais.

Švietimo, profesinio mokymo ir neformaliojo mokymosi srityje

| 25. | Plėsti galimybes mokytis antrą kartą ir remti darbo rinkos poreikius atitinkančių įgūdžių ir gebėjimų įgijimą ir (arba) plėtojimą. |
| --- | --- |

25.

Plėsti galimybes mokytis antrą kartą ir remti darbo rinkos poreikius atitinkančių įgūdžių ir gebėjimų įgijimą ir (arba) plėtojimą.

| 26. | Skatinti ir didinti galimybes naudotis profesinio konsultavimo ir orientavimo paslaugomis, pritaikytomis socialiai atskirto jaunimo poreikiams visais jo gyvenimo etapais. |
| --- | --- |

26.

Skatinti ir didinti galimybes naudotis profesinio konsultavimo ir orientavimo paslaugomis, pritaikytomis socialiai atskirto jaunimo poreikiams visais jo gyvenimo etapais.

| 27. | Ne vėliau kaip 2018 m., atsižvelgiant į nacionalines aplinkybes ir ypatumus ir tokiu mastu, kokį valstybės narės laiko tinkamu, nustatyti neformaliojo mokymosi ir savišvietos patvirtinimo priemones, kuriomis asmenims būtų suteikta galimybė pasinaudoti tokiu mokymusi savo karjeroje ir toliau mokantis (10). |
| --- | --- |

27.

Ne vėliau kaip 2018 m., atsižvelgiant į nacionalines aplinkybes ir ypatumus ir tokiu mastu, kokį valstybės narės laiko tinkamu, nustatyti neformaliojo mokymosi ir savišvietos patvirtinimo priemones, kuriomis asmenims būtų suteikta galimybė pasinaudoti tokiu mokymusi savo karjeroje ir toliau mokantis (10).

| 28. | Didinti galimybes naudotis ikimokykliniu ugdymu ir priežiūra bei gerinti jų kokybę. Vaikams iš palankių sąlygų neturinčių šeimų turėtų būti teikiama papildoma parama (11). |
| --- | --- |

28.

Didinti galimybes naudotis ikimokykliniu ugdymu ir priežiūra bei gerinti jų kokybę. Vaikams iš palankių sąlygų neturinčių šeimų turėtų būti teikiama papildoma parama (11).

| 29. | Įgyvendinti „Erasmus +“ programą, kaip priemonę, kuria padedama įgyti socialinių ir pilietinių gebėjimų ir įgūdžių, ir didinti jaunimo judumą ir gerinti jo galimybes įsidarbinti. |
| --- | --- |

29.

Įgyvendinti „Erasmus +“ programą, kaip priemonę, kuria padedama įgyti socialinių ir pilietinių gebėjimų ir įgūdžių, ir didinti jaunimo judumą ir gerinti jo galimybes įsidarbinti.

Perėjimo iš švietimo sistemos į darbo rinką srityje

| 30. | Plėtoti viešųjų ir privačių užimtumo tarnybų, profesinio orientavimo tarnybų, kitų specializuotų jaunimo tarnybų (NVO, jaunimo centrų ir asociacijų) partnerystes, kuriomis padedama po nedarbo, neveiklumo, mokymosi ar profesinio mokymo laikotarpio sklandžiai pereiti į darbo rinką. |
| --- | --- |

30.

Plėtoti viešųjų ir privačių užimtumo tarnybų, profesinio orientavimo tarnybų, kitų specializuotų jaunimo tarnybų (NVO, jaunimo centrų ir asociacijų) partnerystes, kuriomis padedama po nedarbo, neveiklumo, mokymosi ar profesinio mokymo laikotarpio sklandžiai pereiti į darbo rinką.

| 31. | Skatinti aukštos kokybės mokymąsi darbo vietoje, pavyzdžiui, pameistrystę, stažuotes ir mokomąją praktiką, kurios yra veiksmingos priemonės gerinant tvarų perėjimą iš švietimo ir mokymo sistemos į darbo rinką, visų pirma dėl to, kad jomis skatinami darbo rinkoje aktualūs įgūdžiai ir įgūdžiai geriau derinami su poreikiais, inter alia, pagal Tarybos deklaraciją dėl Europos pameistrystės aljanso (12). |
| --- | --- |

31.

Skatinti aukštos kokybės mokymąsi darbo vietoje, pavyzdžiui, pameistrystę, stažuotes ir mokomąją praktiką, kurios yra veiksmingos priemonės gerinant tvarų perėjimą iš švietimo ir mokymo sistemos į darbo rinką, visų pirma dėl to, kad jomis skatinami darbo rinkoje aktualūs įgūdžiai ir įgūdžiai geriau derinami su poreikiais, inter alia, pagal Tarybos deklaraciją dėl Europos pameistrystės aljanso (12).

| 32. | Įgyvendinti priemones jaunimo nedarbo problemai spręsti, visų pirma minėtam perėjimui gerinti, atsižvelgiant į Tarybos rekomendaciją dėl Jaunimo garantijų iniciatyvos nustatymo, inter alia, plėtojant partneryste grindžiamus metodus (įskaitant tuos, kuriais įtraukiamos jaunimo paramos tarnybos), ankstyvąją intervenciją ir aktyvumo skatinimą, integraciją į darbo rinką skatinančias paramos priemones (įskaitant su įgūdžių tobulinimu ir darbo rinka susijusias priemones), naudojimąsi Europos Sąjungos fondais ir sistemų vertinimą bei nuolatinį tobulinimą. |
| --- | --- |

32.

Įgyvendinti priemones jaunimo nedarbo problemai spręsti, visų pirma minėtam perėjimui gerinti, atsižvelgiant į Tarybos rekomendaciją dėl Jaunimo garantijų iniciatyvos nustatymo, inter alia, plėtojant partneryste grindžiamus metodus (įskaitant tuos, kuriais įtraukiamos jaunimo paramos tarnybos), ankstyvąją intervenciją ir aktyvumo skatinimą, integraciją į darbo rinką skatinančias paramos priemones (įskaitant su įgūdžių tobulinimu ir darbo rinka susijusias priemones), naudojimąsi Europos Sąjungos fondais ir sistemų vertinimą bei nuolatinį tobulinimą.

Užimtumo srityje

| 33. | Didinti visateisį ir aktyvų dalyvavimą darbo rinkoje pasitelkiant aktyvias įtraukties priemones, skatinti jaunimo kūrybiškumą ir novatoriškumą užsiimant savarankišku darbu, remti verslumą ir pirmąją darbo patirtį. |
| --- | --- |

33.

Didinti visateisį ir aktyvų dalyvavimą darbo rinkoje pasitelkiant aktyvias įtraukties priemones, skatinti jaunimo kūrybiškumą ir novatoriškumą užsiimant savarankišku darbu, remti verslumą ir pirmąją darbo patirtį.

| 34. | Pašalinti kliūtis, įskaitant diskriminaciją dėl amžiaus ir kitų formų diskriminaciją, trukdančias patekti (ar grįžti) į darbo rinką, spręsti mažų garantijų darbo problemą ir, atitinkamais atvejais, analizuoti galimybes sumažinti su darbo užmokesčiu nesusijusias darbo sąnaudas siekiant padidinti jaunimo įdarbinimo perspektyvas (13). |
| --- | --- |

34.

Pašalinti kliūtis, įskaitant diskriminaciją dėl amžiaus ir kitų formų diskriminaciją, trukdančias patekti (ar grįžti) į darbo rinką, spręsti mažų garantijų darbo problemą ir, atitinkamais atvejais, analizuoti galimybes sumažinti su darbo užmokesčiu nesusijusias darbo sąnaudas siekiant padidinti jaunimo įdarbinimo perspektyvas (13).

| 35. | Sudaryti sąlygas užimtumo tarnyboms kartu su jaunimo organizacijomis ir kitais jaunimą remiančiais partneriais teikti individualias konsultacijas ir individualaus veiksmų planavimo paslaugas, įskaitant specialiai pritaikytas individualias paramos programas, pagrįstas abipusio įsipareigojimo ankstyvame etape principu. |
| --- | --- |

35.

Sudaryti sąlygas užimtumo tarnyboms kartu su jaunimo organizacijomis ir kitais jaunimą remiančiais partneriais teikti individualias konsultacijas ir individualaus veiksmų planavimo paslaugas, įskaitant specialiai pritaikytas individualias paramos programas, pagrįstas abipusio įsipareigojimo ankstyvame etape principu.

| 36. | Įtraukti jaunimo politikos suinteresuotuosius subjektus ir jaunimą, taip pat jaunimo ir kitas pilietinės visuomenės organizacijas į atitinkamos politikos, įskaitant Jaunimo garantijų iniciatyvą, rengimą ir įgyvendinimą, visų pirma skiriant ypatingą dėmesį darbo su jaunimu potencialui siekiant nustatyti, kuriam jaunimui gresia pavojus patekti į NEET padėtį, ir priartinti jį prie paslaugų teikėjų. Suteikti jaunimo suinteresuotiesiems subjektams daugiau galių propaguoti ir reklamuoti Jaunimo garantijų iniciatyvos ir kitų užimtumo ir mokymo iniciatyvų teikiamas galimybes. |
| --- | --- |

36.

Įtraukti jaunimo politikos suinteresuotuosius subjektus ir jaunimą, taip pat jaunimo ir kitas pilietinės visuomenės organizacijas į atitinkamos politikos, įskaitant Jaunimo garantijų iniciatyvą, rengimą ir įgyvendinimą, visų pirma skiriant ypatingą dėmesį darbo su jaunimu potencialui siekiant nustatyti, kuriam jaunimui gresia pavojus patekti į NEET padėtį, ir priartinti jį prie paslaugų teikėjų. Suteikti jaunimo suinteresuotiesiems subjektams daugiau galių propaguoti ir reklamuoti Jaunimo garantijų iniciatyvos ir kitų užimtumo ir mokymo iniciatyvų teikiamas galimybes.

| 37. | Visapusiškai prisidėti plėtojant EURES tinklą, kad jis taptų tikru paneuropiniu paskyrimo į darbą ir įdarbinimo tinklu, kuriame daugiausia dėmesio skiriama darbo rinkos poreikiams atskirose valstybėse narėse, įskaitant laisvas darbo vietas, apie kurias skelbia ir viešosios, ir privačios užimtumo tarnybos, ir, atitinkamais atvejais, pameistrystes bei stažuotes (14). |
| --- | --- |

37.

Visapusiškai prisidėti plėtojant EURES tinklą, kad jis taptų tikru paneuropiniu paskyrimo į darbą ir įdarbinimo tinklu, kuriame daugiausia dėmesio skiriama darbo rinkos poreikiams atskirose valstybėse narėse, įskaitant laisvas darbo vietas, apie kurias skelbia ir viešosios, ir privačios užimtumo tarnybos, ir, atitinkamais atvejais, pameistrystes bei stažuotes (14).

| 38. | Remti darbo, asmeninio ir šeimos gyvenimo suderinimą siekiant užkirsti kelią integracijos į darbo rinką kliūtims ir jų išvengti. |
| --- | --- |

38.

Remti darbo, asmeninio ir šeimos gyvenimo suderinimą siekiant užkirsti kelią integracijos į darbo rinką kliūtims ir jų išvengti.

PRAŠO KOMISIJOS:

| 39. | Numatyti galimybę dalytis geriausios praktikos pavyzdžiais naudojantis tinkamomis turimomis priemonėmis, įskaitant apibendrinamąją ataskaitą apie geriausią praktiką valstybėse narėse įgyvendinant iniciatyvas, kurių tikslas – (re)integruoti NEET padėtyje esantį jaunimą į užimtumo ir švietimo sistemas; atsižvelgti į kitus šios srities mokslinius tyrimus ir iniciatyvas ir platinti jų rezultatus; pasinaudoti gerąja praktika, įgyta įgyvendinant projektus, finansuojamus pagal ES programas ir iš ES fondų (t. y. pagal programą „Veiklus jaunimas“, Mokymosi visą gyvenimą programą, „Erasmus+“ ir iš Europos socialinio fondo), ir vykdant esamų bendradarbiavimo tinklų jaunimo politikos srityje, pavyzdžiui, Europos jaunimo politikos žinių centro, veiklą. |
| --- | --- |

39.

Numatyti galimybę dalytis geriausios praktikos pavyzdžiais naudojantis tinkamomis turimomis priemonėmis, įskaitant apibendrinamąją ataskaitą apie geriausią praktiką valstybėse narėse įgyvendinant iniciatyvas, kurių tikslas – (re)integruoti NEET padėtyje esantį jaunimą į užimtumo ir švietimo sistemas; atsižvelgti į kitus šios srities mokslinius tyrimus ir iniciatyvas ir platinti jų rezultatus; pasinaudoti gerąja praktika, įgyta įgyvendinant projektus, finansuojamus pagal ES programas ir iš ES fondų (t. y. pagal programą „Veiklus jaunimas“, Mokymosi visą gyvenimą programą, „Erasmus+“ ir iš Europos socialinio fondo), ir vykdant esamų bendradarbiavimo tinklų jaunimo politikos srityje, pavyzdžiui, Europos jaunimo politikos žinių centro, veiklą.

| 40. | Atsižvelgti į jaunimo sektoriaus įnašą į reguliarų ir sistemingą būsimų darbo rinkos poreikių ir reikiamų įgūdžių bei gebėjimų vertinimą. |
| --- | --- |

40.

Atsižvelgti į jaunimo sektoriaus įnašą į reguliarų ir sistemingą būsimų darbo rinkos poreikių ir reikiamų įgūdžių bei gebėjimų vertinimą.

| 41. | Skatinti ir užtikrinti, kad būsimų jaunimui skirtų ES programų, pavyzdžiui, „Erasmus+“, vienas iš prioritetų būtų mažiau galimybių turinčio jaunimo, ypač esančio NEET padėtyje, dalyvavimas. |
| --- | --- |

41.

Skatinti ir užtikrinti, kad būsimų jaunimui skirtų ES programų, pavyzdžiui, „Erasmus+“, vienas iš prioritetų būtų mažiau galimybių turinčio jaunimo, ypač esančio NEET padėtyje, dalyvavimas.

| 42. | Skatinti suinteresuotųjų subjektų, kuriems aktualūs jaunimo klausimai, įskaitant darbo su jaunimu ir verslo atstovus, dialogą, kuriame daugiausia dėmesio skiriama NEET padėtyje esančiam jaunimui, jo individualiam orientavimui ir socialinių įgūdžių ugdymui. |
| --- | --- |

42.

Skatinti suinteresuotųjų subjektų, kuriems aktualūs jaunimo klausimai, įskaitant darbo su jaunimu ir verslo atstovus, dialogą, kuriame daugiausia dėmesio skiriama NEET padėtyje esančiam jaunimui, jo individualiam orientavimui ir socialinių įgūdžių ugdymui.

| 43. | Aukšto lygio seminare, grindžiamame verslo sektoriaus, akademinio pasaulio, valdžios institucijų, jaunimo ir kitų suinteresuotųjų subjektų tarpsektoriniu bendradarbiavimu, nagrinėti NEET padėtyje esančio jaunimo problemas ir jų galimus sprendimus. |
| --- | --- |

43.

Aukšto lygio seminare, grindžiamame verslo sektoriaus, akademinio pasaulio, valdžios institucijų, jaunimo ir kitų suinteresuotųjų subjektų tarpsektoriniu bendradarbiavimu, nagrinėti NEET padėtyje esančio jaunimo problemas ir jų galimus sprendimus.

| 44. | Toliau stebėti įvykių raidą Jaunimo garantijų iniciatyvos programų rengimo, įgyvendinimo ir rezultatų srityje pasitelkiant pagal Europos semestrą Užimtumo komiteto vykdomą daugiašalę priežiūrą, analizuoti įgyvendinamos politikos poveikį ir reguliariai pranešti apie tą įvykių raidą. |
| --- | --- |

44.

Toliau stebėti įvykių raidą Jaunimo garantijų iniciatyvos programų rengimo, įgyvendinimo ir rezultatų srityje pasitelkiant pagal Europos semestrą Užimtumo komiteto vykdomą daugiašalę priežiūrą, analizuoti įgyvendinamos politikos poveikį ir reguliariai pranešti apie tą įvykių raidą.

| 45. | Toliau remti valstybių narių ir kitų suinteresuotųjų subjektų pastangas didinti aukštos kokybės mokymosi darbo vietoje galimybes, visų pirma vykdant Europos pameistrystės aljanso veiklą, ir skatinti keistis su pameistrystės programomis susijusiais geriausios praktikos pavyzdžiais ir patirtimi. |
| --- | --- |

45.

Toliau remti valstybių narių ir kitų suinteresuotųjų subjektų pastangas didinti aukštos kokybės mokymosi darbo vietoje galimybes, visų pirma vykdant Europos pameistrystės aljanso veiklą, ir skatinti keistis su pameistrystės programomis susijusiais geriausios praktikos pavyzdžiais ir patirtimi.

---

(1)  2012 m. 7,5 mln. 15–24 metų amžiaus jaunuolių ir dar 6,5 mln. 25–29 metų amžiaus jaunuolių Europoje nedirbo, nesimokė ar nedalyvavo mokymuose. Tai rodo didelį NEET priskiriamo jaunimo dalies padidėjimą: 2008 m. toks jaunimas sudarė 11 % 15–24 m. amžiaus žmonių ir 17 % 25–29 m. amžiaus žmonių; iki 2011 m. jų skaičius pasiekė atitinkamai 13 % ir 20 % (Eurostato duomenimis).

(2)  2010 m. gegužės 19 d. posėdyje Užimtumo komitetas susitarė, kad „nedirbančio, nesimokančio ir mokymuose nedalyvaujančio“ jaunimo apibrėžtis apima nesimokančius ir mokymuose nedalyvaujančius bedarbius (pagal TDO apibrėžtį), ir nesimokančius ir mokymuose nedalyvaujančius neaktyvius asmenis (TDO apibrėžtis).

Žr. http://ec.europa.eu/social/BlobServlet?docId=6602&langId=en

(3)  NEETs. Young people not in employment, education or training: Characteristics, costs and policy responses in Europe, p. 2. Eurofound (2012 m.).

Žr. http://www.eurofound.europa.eu/pubdocs/2012/54/en/1/EF1254EN.pdf

(4)  OL C 120, 2013 4 26, p. 1.

(5)  Pagal 2013 m. birželio mėn. Komisijos komunikatą „Raginimas spręsti jaunimo nedarbo problemą“ ir susijusias Europos Vadovų Tarybos išvadas valstybės narės, kurių regionuose jaunimo nedarbo lygis viršija 25 %, turėtų iki 2013 m. gruodžio mėn. pateikti Jaunimo garantijų iniciatyvos įgyvendinimo planą (JGIĮP), o kitos valstybės narės turėtų jį pateikti 2014 m.

(6)  ES jaunimo konferencijos (2013 m. rugsėjo 9–12 d., Vilnius) bendros išvados.

(7)  2013 m. birželio 20 d. Tarybos išvados „Socialinės investicijos į augimą ir sanglaudą“.

(8)  2011 m. birželio 28 d. Tarybos rekomendacija dėl politikos, kuria siekiama mažinti mokyklos nebaigusių asmenų skaičių (OL C 191, 2011 7 1, p. 1).

(9)  Žr. 2011 m. birželio 28 d. Tarybos rekomendaciją dėl politikos, kuria siekiama mažinti mokyklos nebaigusių asmenų skaičių (OL C 191, 2011 7 1, p. 1). Vienas iš pagrindinių Europos Vadovų Tarybos strategijoje „Europa 2020“ nustatytų siekių – sumažinti mokyklos nebaigusių asmenų dalį iki mažiau kaip 10 % ir užtikrinti, kad bent 40 % jaunuolių įgytų tretinę ar jai lygiavertę kvalifikaciją.

(10)  2012 m. gruodžio 20 d. Tarybos rekomendacija dėl neformaliojo mokymosi ir savišvietos rezultatų patvirtinimo (OL C 398, 2012 12 22, p. 1).

(11)  Tarybos išvados dėl ankstyvojo ugdymo ir priežiūros. Kaip padėti mūsų vaikams kuo geriau pasirengti ateičiai (OL C 175, 2011 6 15, p. 8).

(12)  2013 m. spalio 15 d. Tarybos deklaracija dėl Europos pameistrystės aljanso.

(13)  Žr. 2013 m. balandžio 22 d. Tarybos rekomendacijos dėl Jaunimo garantijų iniciatyvos nustatymo (OL C 120, 2013 4 26, p. 1) 16 punktą.

(14)  2012 m. lapkričio 26 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas, kuriuo įgyvendinamos Europos Parlamento ir Tarybos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 492/2011 nuostatos dėl laisvų darbo vietų ir darbo ieškančių asmenų nustatymo ir EURES pertvarkymo (OL L 328, 2012 11 28, p. 21).

---

Europos Komisija

| 1.2.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 30/9 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 30/9

---

Euro kursas (1)

2014 m. sausio 31 d.

2014/C 30/04

1 euro =

| | Valiuta | Valiutos kursas |
| --- | --- | --- |
| USD | JAV doleris | 1,3516 |
| JPY | Japonijos jena | 138,13 |
| DKK | Danijos krona | 7,4619 |
| GBP | Svaras sterlingas | 0,82135 |
| SEK | Švedijos krona | 8,8509 |
| CHF | Šveicarijos frankas | 1,2220 |
| ISK | Islandijos krona | |
| NOK | Norvegijos krona | 8,5110 |
| BGN | Bulgarijos levas | 1,9558 |
| CZK | Čekijos krona | 27,500 |
| HUF | Vengrijos forintas | 313,26 |
| LTL | Lietuvos litas | 3,4528 |
| PLN | Lenkijos zlotas | 4,2488 |
| RON | Rumunijos lėja | 4,4943 |
| TRY | Turkijos lira | 3,0742 |
| AUD | Australijos doleris | 1,5516 |
| CAD | Kanados doleris | 1,5131 |
| HKD | Honkongo doleris | 10,4969 |
| NZD | Naujosios Zelandijos doleris | 1,6682 |
| SGD | Singapūro doleris | 1,7278 |
| KRW | Pietų Korėjos vonas | 1 464,23 |
| ZAR | Pietų Afrikos randas | 15,2836 |
| CNY | Kinijos ženminbi juanis | 8,1923 |
| HRK | Kroatijos kuna | 7,6515 |
| IDR | Indonezijos rupija | 16 464,58 |
| MYR | Malaizijos ringitas | 4,5245 |
| PHP | Filipinų pesas | 61,360 |
| RUB | Rusijos rublis | 47,7482 |
| THB | Tailando batas | 44,599 |
| BRL | Brazilijos realas | 3,2829 |
| MXN | Meksikos pesas | 18,1614 |
| INR | Indijos rupija | 84,6880 |

Valiuta

Valiutos kursas

USD

JAV doleris

1,3516

JPY

Japonijos jena

138,13

DKK

Danijos krona

7,4619

GBP

Svaras sterlingas

0,82135

SEK

Švedijos krona

8,8509

CHF

Šveicarijos frankas

1,2220

ISK

Islandijos krona

NOK

Norvegijos krona

8,5110

BGN

Bulgarijos levas

1,9558

CZK

Čekijos krona

27,500

HUF

Vengrijos forintas

313,26

LTL

Lietuvos litas

3,4528

PLN

Lenkijos zlotas

4,2488

RON

Rumunijos lėja

4,4943

TRY

Turkijos lira

3,0742

AUD

Australijos doleris

1,5516

CAD

Kanados doleris

1,5131

HKD

Honkongo doleris

10,4969

NZD

Naujosios Zelandijos doleris

1,6682

SGD

Singapūro doleris

1,7278

KRW

Pietų Korėjos vonas

1 464,23

ZAR

Pietų Afrikos randas

15,2836

CNY

Kinijos ženminbi juanis

8,1923

HRK

Kroatijos kuna

7,6515

IDR

Indonezijos rupija

16 464,58

MYR

Malaizijos ringitas

4,5245

PHP

Filipinų pesas

61,360

RUB

Rusijos rublis

47,7482

THB

Tailando batas

44,599

BRL

Brazilijos realas

3,2829

MXN

Meksikos pesas

18,1614

INR

Indijos rupija

84,6880

---

(1)  Šaltinis: valiutų perskaičiavimo kursai paskelbti ECB.

---

V Nuomonės

ADMINISTRACINĖS PROCEDŪROS

Europos investicijų bankas

| 1.2.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 30/10 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 30/10

---

2014 m. EIB premija ekonomikos srityje: Inovacijos, rinkos struktūra ir konkurencingumas

2014/C 30/05

Premija bus skirta už mokslinius tyrimus, atliktus vertinant bendrovės dydžio ir rinkos struktūros sąveiką, taip pat investicinius sprendimus bei jų poveikį inovacijoms ir produktyvumui įvairiuose sektoriuose. Ypač daug dėmesio bus skirta darbams, kuriuose Europos patirtis lyginama su kitų didelių išsivysčiusių arba besiformuojančios rinkos ekonomikos šalių patirtimi.

Daugiau informacijos ir paraiškų (nominacijų) formas rasite čia

---

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Europos Komisija

| 1.2.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 30/11 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 30/11

---

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją

(Byla COMP/M.7036 – Aller Media/Bonnier Tidskrifter/Egmont Holding/Mediafy)

(Tekstas svarbus EEE)

2014/C 30/06

| 1. | 2014 m. sausio 28 d. pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 4 straipsnį Komisija gavo pranešimą apie siūlomą koncentraciją: įmonė „Aller Media AB“ (toliau – „Aller Media“, Švedija), priklausanti grupei „Aller“ (Danija), įmonė „Bonnier Tidskrifter Aktiebolag“ (toliau – „Bonnier“, Švedija), priklausanti grupei „Bonnier“ (Švedija) ir įmonė „Egmont Holding AB“ (toliau – „Egmont“, Švedija), priklausanti grupei „Egmont“ (Danija), pirkdamos akcijas įgyja, kaip apibrėžta Susijungimų reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte, bendrą įmonės „Mediafy AB“ (toliau – „Mediafy“, Švedija) kontrolę. |
| --- | --- |

1.

2014 m. sausio 28 d. pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 4 straipsnį Komisija gavo pranešimą apie siūlomą koncentraciją: įmonė „Aller Media AB“ (toliau – „Aller Media“, Švedija), priklausanti grupei „Aller“ (Danija), įmonė „Bonnier Tidskrifter Aktiebolag“ (toliau – „Bonnier“, Švedija), priklausanti grupei „Bonnier“ (Švedija) ir įmonė „Egmont Holding AB“ (toliau – „Egmont“, Švedija), priklausanti grupei „Egmont“ (Danija), pirkdamos akcijas įgyja, kaip apibrėžta Susijungimų reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte, bendrą įmonės „Mediafy AB“ (toliau – „Mediafy“, Švedija) kontrolę.

| 2. | Įmonių verslo veikla:






  — | „Aller Media“: periodinių leidinių, ypač savaitinių žurnalų Danijoje, Švedijoje, Norvegijoje ir Suomijoje leidyba, |
| --- | --- | --- |

2.

Įmonių verslo veikla:

—

„Aller Media“: periodinių leidinių, ypač savaitinių žurnalų Danijoje, Švedijoje, Norvegijoje ir Suomijoje leidyba,

| — | „Egmont“: savaitinių ir mėnesinių žurnalų leidyba Norvegijoje, Danijoje, Suomijoje ir Švedijoje, |
| --- | --- |

—

„Egmont“: savaitinių ir mėnesinių žurnalų leidyba Norvegijoje, Danijoje, Suomijoje ir Švedijoje,

| — | „Bonnier“: periodinių leidinių, įskaitant savaitinius ir mėnesinius žurnalus bei specializuotus žurnalus, leidyba ir platinimas Švedijoje, Danijoje, Norvegijoje, Nyderlanduose ir Belgijoje, |
| --- | --- |

—

„Bonnier“: periodinių leidinių, įskaitant savaitinius ir mėnesinius žurnalus bei specializuotus žurnalus, leidyba ir platinimas Švedijoje, Danijoje, Norvegijoje, Nyderlanduose ir Belgijoje,

| — | „Mediafy“: internetinė rinkodara / žurnalų prenumeratos platinimas Švedijoje, Norvegijoje ir Suomijoje. |
| --- | --- |

—

„Mediafy“: internetinė rinkodara / žurnalų prenumeratos platinimas Švedijoje, Norvegijoje ir Suomijoje.

| 3. | Preliminariai išnagrinėjusi pranešimą Komisija mano, kad sandoriui, apie kurį pranešta, galėtų būti taikomas EB susijungimų reglamentas. Komisijai paliekama teisė priimti galutinį sprendimą šiuo klausimu. |
| --- | --- |

3.

Preliminariai išnagrinėjusi pranešimą Komisija mano, kad sandoriui, apie kurį pranešta, galėtų būti taikomas EB susijungimų reglamentas. Komisijai paliekama teisė priimti galutinį sprendimą šiuo klausimu.

| 4. | Komisija kviečia suinteresuotas trečiąsias šalis teikti savo pastabas dėl pasiūlyto veiksmo.
  Pastabos Komisijai turi būti pateiktos ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Pastabas galima siųsti faksu (+32 22964301), e. paštu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu arba paštu su nuoroda COMP/M.7036 – Aller Media/Bonnier Tidskrifter/Egmont Holding/Mediafy adresu:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija kviečia suinteresuotas trečiąsias šalis teikti savo pastabas dėl pasiūlyto veiksmo.

Pastabos Komisijai turi būti pateiktos ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Pastabas galima siųsti faksu (+32 22964301), e. paštu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu arba paštu su nuoroda COMP/M.7036 – Aller Media/Bonnier Tidskrifter/Egmont Holding/Mediafy adresu:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1 (EB susijungimų reglamentas).

---

Klaidų ištaisymas

| 1.2.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 30/12 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 30/12

---

Valstybinės šventės 2014 m.: EEE ELPA valstybės ir EEE institucijos – klaidų ištaisymas

(
  Europos Sąjungos oficialusis leidinys C 27, 2014 m. sausio 30 d.
  )

2014/C 30/07

Pranešimas „Valstybinės šventės 2014 m.: EEE ELPA valstybės ir EEE institucijos“, 2014 m. sausio 30 d. paskelbtas su antrašte „Europos Komisija“, turėjo būti paskelbtas su antrašte „ELPA Priežiūros tarnyba“.

---

| 1.2.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 30/12 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 30/12

---

2013 m. kvietimo teikti paraiškas (EAC/S11/13). Programa „Erasmus+“ klaidų ištaisymas

(
  Europos Sąjungos oficialusis leidinys C 362, 2013 m. gruodžio 12 d.
  )

2014/C 30/08

| 1. | 62 puslapis, kvietimo pavadinimas turi būti toks: |
| --- | --- |

1.

62 puslapis, kvietimo pavadinimas turi būti toks:

| 2. | 64 puslapis, 4 dalis „Dotacijų skyrimo kriterijai“ turi būti tokia: |
| --- | --- |

2.

64 puslapis, 4 dalis „Dotacijų skyrimo kriterijai“ turi būti tokia:

„Paraiškos dėl veiksmų, įtrauktų į šį kvietimą teikti paraiškas, bus vertinamos atsižvelgiant į visus ar dalį toliau nurodytų kriterijų (netaikoma aukštųjų mokyklų studentų ar darbuotojų judumo projektų finansavimo paraiškoms, jei kokybė jau buvo įvertinta atliekant aukštojo mokslo įstaigos ar konsorciumo akreditaciją):

| — | projekto svarba, |
| --- | --- |

—

projekto svarba,

| — | projekto parengimo ir įgyvendinimo kokybė, |
| --- | --- |

—

projekto parengimo ir įgyvendinimo kokybė,

| — | projekto grupės ir bendradarbiavimo susitarimų kokybė, |
| --- | --- |

—

projekto grupės ir bendradarbiavimo susitarimų kokybė,

| — | poveikis ir sklaida. |
| --- | --- |

—

poveikis ir sklaida.

Išsami informacija apie tai, kaip taikomi vertinimo kriterijai, pateikiama programos „Erasmus+“ vadove.“

---