# Euroopa Liidu C 48/2014

| | ISSN 1977-0898
  doi:10.3000/19770898.C_2014.048.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 48 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 57. köide20. veebruar 2014 |

ISSN 1977-0898

doi:10.3000/19770898.C_2014.048.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 48

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

57. köide20. veebruar 2014

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2014/C 048/01 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.7114 – JLL/DSM/JV) (
  1
  ) | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2014/C 048/01

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.7114 – JLL/DSM/JV) (
  1
  )

1

1

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Nõukogu |
| 2014/C 048/02 | Teatis isikutele, üksustele ja asutustele, kelle suhtes kohaldatakse nõukogu otsuses 2011/101/ÜVJP (Zimbabwe vastu suunatud piiravate meetmete kohta), mida on muudetud nõukogu otsusega 2014/98/ÜVJP, ning nõukogu määruses (EÜ) nr 314/2004 (milles käsitletakse teatavaid piiravaid meetmeid Zimbabwe suhtes), mida on muudetud nõukogu määrusega (EL) nr 153/2014, sätestatud piiravaid meetmeid | 2 |
| | Euroopa Komisjon |
| 2014/C 048/03 | Euro vahetuskurss | 3 |
| 2014/C 048/04 | Komisjoni teatis, mis vastab Euroopa Liidu ning Islandi Vabariigi, Liechtensteini Vürstiriigi, Norra Kuningriigi ja Šveitsi Konföderatsiooni kokkuleppe, milles käsitletakse nimetatud riikide osalemist nende komiteede töös, kes abistavad Euroopa Komisjoni tema rakendusvolituste täitmisel seoses Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega, artikli 2 lõikele 3 | 4 |
| | EUROOPA MAJANDUSPIIRKONDA KÄSITLEV TEAVE |
| | EFTA järelevalveamet |
| 2014/C 048/05 | EFTA järelevalveameti teatis, mis käsitleb kokkuleppemenetluse läbiviimist kartellidega seotud otsuste puhul, mis on võetud vastu vastavalt järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 II peatüki artiklitele 7 ja 23 | 6 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

2014/C 048/02

Teatis isikutele, üksustele ja asutustele, kelle suhtes kohaldatakse nõukogu otsuses 2011/101/ÜVJP (Zimbabwe vastu suunatud piiravate meetmete kohta), mida on muudetud nõukogu otsusega 2014/98/ÜVJP, ning nõukogu määruses (EÜ) nr 314/2004 (milles käsitletakse teatavaid piiravaid meetmeid Zimbabwe suhtes), mida on muudetud nõukogu määrusega (EL) nr 153/2014, sätestatud piiravaid meetmeid

2

Euroopa Komisjon

2014/C 048/03

Euro vahetuskurss

3

2014/C 048/04

Komisjoni teatis, mis vastab Euroopa Liidu ning Islandi Vabariigi, Liechtensteini Vürstiriigi, Norra Kuningriigi ja Šveitsi Konföderatsiooni kokkuleppe, milles käsitletakse nimetatud riikide osalemist nende komiteede töös, kes abistavad Euroopa Komisjoni tema rakendusvolituste täitmisel seoses Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega, artikli 2 lõikele 3

acquis

4

EUROOPA MAJANDUSPIIRKONDA KÄSITLEV TEAVE

EFTA järelevalveamet

2014/C 048/05

EFTA järelevalveameti teatis, mis käsitleb kokkuleppemenetluse läbiviimist kartellidega seotud otsuste puhul, mis on võetud vastu vastavalt järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 II peatüki artiklitele 7 ja 23

6

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2014/C 048/06 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine | 14 |

V   Teated

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2014/C 048/06

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

14

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 20.2.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 48/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.2.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 48/1

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik COMP/M.7114 – JLL/DSM/JV)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2014/C 48/01)

4. veebruaril 2014 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine ühisturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32014M7114 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32014M7114 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

| 20.2.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 48/2 |
| --- | --- | --- | --- |

20.2.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 48/2

---

Teatis isikutele, üksustele ja asutustele, kelle suhtes kohaldatakse nõukogu otsuses 2011/101/ÜVJP (Zimbabwe vastu suunatud piiravate meetmete kohta), mida on muudetud nõukogu otsusega 2014/98/ÜVJP, ning nõukogu määruses (EÜ) nr 314/2004 (milles käsitletakse teatavaid piiravaid meetmeid Zimbabwe suhtes), mida on muudetud nõukogu määrusega (EL) nr 153/2014, sätestatud piiravaid meetmeid

(2014/C 48/02)

Nõukogu otsuse 2011/101/ÜVJP (Zimbabwe vastu suunatud piiravate meetmete kohta), mida on muudetud nõukogu otsusega 2014/98/ÜVJP, (1) I lisas ning nõukogu määruse (EÜ) nr 314/2004 (milles käsitletakse teatavaid piiravaid meetmeid Zimbabwe suhtes), mida on muudetud nõukogu määrusega (EL) nr 153/2014, (2) III lisas loetletud isikutele, üksustele ja asutustele tehakse teatavaks järgmine teave.

Euroopa Liidu Nõukogu otsustas, et eespool nimetatud lisades loetletud isikud, üksused ja asutused peaksid jätkuvalt olema kantud selliste isikute, üksuste ja asutuste loetelusse, kelle suhtes kohaldatakse otsuses 2011/101/ÜVJP ja määruses (EÜ) nr 314/2004 sätestatud piiravaid meetmeid.

Asjaomaste isikute, üksuste ja asutuste tähelepanu juhitakse võimalusele taotleda määruse (EÜ) nr 314/2004 II lisas loetletud liikmesriikide pädevatelt asutustelt luba külmutatud rahaliste vahendite kasutamiseks põhivajadusteks või erimakseteks (vt määruse artiklit 7).

Asjaomased isikud, üksused ja asutused võivad esitada nõukogule taotluse koos täiendavate dokumentidega, et otsus nende kandmise kohta eespool nimetatud loetellu vaadataks uuesti läbi. Kõik sellised taotlused tuleks saata järgmisel aadressil:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| DG C 1C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| E-post: sanctions@consilium.europa.eu |

Council of the European Union

General Secretariat

DG C 1C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-post: sanctions@consilium.europa.eu

Samuti juhitakse asjaomaste isikute, üksuste ja asutuste tähelepanu võimalusele vaidlustada nõukogu otsus Euroopa Liidu Üldkohtus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 275 teises lõigus ning artikli 263 neljandas ja kuuendas lõigus sätestatud tingimuste kohaselt.

---

(1)  ELT L 50, 20.2.2014, lk 20.

(2)  ELT L 50, 20.2.2014, lk 1.

---

Euroopa Komisjon

| 20.2.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 48/3 |
| --- | --- | --- | --- |

20.2.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 48/3

---

Euro vahetuskurss (1)

19. veebruar 2014

(2014/C 48/03)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,3745 |
| JPY | Jaapani jeen | 140,08 |
| DKK | Taani kroon | 7,4622 |
| GBP | Inglise nael | 0,82510 |
| SEK | Rootsi kroon | 8,9382 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,2214 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 8,3185 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 27,430 |
| HUF | Ungari forint | 313,26 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| PLN | Poola zlott | 4,1734 |
| RON | Rumeenia leu | 4,5008 |
| TRY | Türgi liir | 3,0102 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,5217 |
| CAD | Kanada dollar | 1,5051 |
| HKD | Hongkongi dollar | 10,6595 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,6515 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,7335 |
| KRW | Korea vonn | 1 467,01 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 15,0484 |
| CNY | Hiina jüaan | 8,3517 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,6678 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 16 153,51 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,5290 |
| PHP | Filipiini peeso | 61,318 |
| RUB | Vene rubla | 49,1420 |
| THB | Tai baat | 44,739 |
| BRL | Brasiilia reaal | 3,3069 |
| MXN | Mehhiko peeso | 18,2472 |
| INR | India ruupia | 85,5300 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,3745

JPY

Jaapani jeen

140,08

DKK

Taani kroon

7,4622

GBP

Inglise nael

0,82510

SEK

Rootsi kroon

8,9382

CHF

Šveitsi frank

1,2214

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

8,3185

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

27,430

HUF

Ungari forint

313,26

LTL

Leedu litt

3,4528

PLN

Poola zlott

4,1734

RON

Rumeenia leu

4,5008

TRY

Türgi liir

3,0102

AUD

Austraalia dollar

1,5217

CAD

Kanada dollar

1,5051

HKD

Hongkongi dollar

10,6595

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,6515

SGD

Singapuri dollar

1,7335

KRW

Korea vonn

1 467,01

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

15,0484

CNY

Hiina jüaan

8,3517

HRK

Horvaatia kuna

7,6678

IDR

Indoneesia ruupia

16 153,51

MYR

Malaisia ringit

4,5290

PHP

Filipiini peeso

61,318

RUB

Vene rubla

49,1420

THB

Tai baat

44,739

BRL

Brasiilia reaal

3,3069

MXN

Mehhiko peeso

18,2472

INR

India ruupia

85,5300

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 20.2.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 48/4 |
| --- | --- | --- | --- |

20.2.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 48/4

---

Komisjoni teatis, mis vastab Euroopa Liidu ning Islandi Vabariigi, Liechtensteini Vürstiriigi, Norra Kuningriigi ja Šveitsi Konföderatsiooni kokkuleppe, milles käsitletakse nimetatud riikide osalemist nende komiteede töös, kes abistavad Euroopa Komisjoni tema rakendusvolituste täitmisel seoses Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega, artikli 2 lõikele 3

(2014/C 48/04)

Vastavalt Euroopa Liidu ning Islandi Vabariigi, Liechtensteini Vürstiriigi, Norra Kuningriigi ja Šveitsi Konföderatsiooni kokkuleppe (milles käsitletakse nimetatud riikide osalemist nende komiteede töös, kes abistavad Euroopa Komisjoni tema rakendamisvolituste täitmisel seoses Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) (1) artikli 2 lõikele 3 ajakohastatakse käesolevale lepingule lisatud komiteede nimekirja alljärgnevalt

Nimekiri praegustest komiteedest, kes abistavad Euroopa Komisjoni tema rakendusvolituste täitmisel seoses Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega:

| — | nõukogu 29. mai 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1683/95 (ühtse viisavormi kohta) (2) alusel loodud komitee; |
| --- | --- |

—

nõukogu 29. mai 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1683/95 (ühtse viisavormi kohta) (2) alusel loodud komitee;

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1987/2006 (mis käsitleb teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomist, toimimist ja kasutamist) (3) ning nõukogu 12. juuni 2007. aasta otsuse 2007/533/JSK (mis käsitleb teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomist, toimimist ja kasutamist) (4) alusel loodud komitee, kes abistab Euroopa Komisjoni ka järgmiste õigusaktide kohaldamisel:






  — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 767/2008, 9. juuli 2008, mis käsitleb viisainfosüsteemi (VIS) ja liikmesriikidevahelist teabevahetust lühiajaliste viisade kohta (VIS määrus) (5); |
| --- | --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1987/2006 (mis käsitleb teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomist, toimimist ja kasutamist) (3) ning nõukogu 12. juuni 2007. aasta otsuse 2007/533/JSK (mis käsitleb teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomist, toimimist ja kasutamist) (4) alusel loodud komitee, kes abistab Euroopa Komisjoni ka järgmiste õigusaktide kohaldamisel:

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 767/2008, 9. juuli 2008, mis käsitleb viisainfosüsteemi (VIS) ja liikmesriikidevahelist teabevahetust lühiajaliste viisade kohta (VIS määrus) (5);

| — | nõukogu määrus (EÜ) nr 1104/2008, 24. oktoober 2008, mis käsitleb migratsiooni Schengeni infosüsteemist (SIS 1+) teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) (6); |
| --- | --- |

—

nõukogu määrus (EÜ) nr 1104/2008, 24. oktoober 2008, mis käsitleb migratsiooni Schengeni infosüsteemist (SIS 1+) teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) (6);

| — | nõukogu otsus 2008/839/JSK, 24. oktoober 2008, mis käsitleb migratsiooni Schengeni infosüsteemist (SIS 1+) teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) (7) |
| --- | --- |

—

nõukogu otsus 2008/839/JSK, 24. oktoober 2008, mis käsitleb migratsiooni Schengeni infosüsteemist (SIS 1+) teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) (7)

| — | nõukogu 19. veebruari 2004. aasta otsuse 2004/201/JSK (SIRENE käsiraamatu muutmiseks vajalike menetluste kohta) (8) ja nõukogu 19. veebruari 2004. aasta määruse (EÜ) nr 378/2004 (Sirene käsiraamatu muutmise korra kohta) (9) alusel loodud komitee, kes abistab Euroopa Komisjoni Sirene käsiraamatu muutmisel; |
| --- | --- |

—

nõukogu 19. veebruari 2004. aasta otsuse 2004/201/JSK (SIRENE käsiraamatu muutmiseks vajalike menetluste kohta) (8) ja nõukogu 19. veebruari 2004. aasta määruse (EÜ) nr 378/2004 (Sirene käsiraamatu muutmise korra kohta) (9) alusel loodud komitee, kes abistab Euroopa Komisjoni Sirene käsiraamatu muutmisel;

| — | nõukogu 16. märtsi 2005. aasta otsuse 2005/267/EÜ (millega luuakse liikmesriikide migratsiooniteenistustele turvaline veebipõhine teabe- ja koordineerimisvõrk) (10) alusel loodud komitee; |
| --- | --- |

—

nõukogu 16. märtsi 2005. aasta otsuse 2005/267/EÜ (millega luuakse liikmesriikide migratsiooniteenistustele turvaline veebipõhine teabe- ja koordineerimisvõrk) (10) alusel loodud komitee;

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta määruse (EÜ) nr 562/2006 (millega kehtestatakse isikute üle piiri liikumist reguleerivad ühenduse eeskirjad (Schengeni piirieeskirjad)) (11) alusel loodud komitee, kes abistab Euroopa Komisjoni välispiiride valdkonnas; |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta määruse (EÜ) nr 562/2006 (millega kehtestatakse isikute üle piiri liikumist reguleerivad ühenduse eeskirjad (Schengeni piirieeskirjad)) (11) alusel loodud komitee, kes abistab Euroopa Komisjoni välispiiride valdkonnas;

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. mai 2007. aasta otsuse nr 574/2007/EÜ (millega luuakse üldprogrammi „Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine” raames Välispiirifond aastateks 2007–2013) alusel loodud solidaarsuse ja rändevoogude juhtimise komitee; |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. mai 2007. aasta otsuse nr 574/2007/EÜ (millega luuakse üldprogrammi „Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine” raames Välispiirifond aastateks 2007–2013) alusel loodud solidaarsuse ja rändevoogude juhtimise komitee;

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta määruse (EÜ) nr 810/2009 (millega kehtestatakse ühenduse viisaeeskiri) (12) alusel loodud viisakomitee. |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta määruse (EÜ) nr 810/2009 (millega kehtestatakse ühenduse viisaeeskiri) (12) alusel loodud viisakomitee.

| — | nõukogu 7. oktoobri 2013. aasta määruse (EL) nr 1053/2013 (millega kehtestatakse hindamis- ja järelevalvemehhanism Schengeni acquis’ kohaldamise kontrollimiseks ja tunnistatakse kehtetuks täitevkomitee 16. septembri 1998. aasta otsus, millega luuakse Schengeni hindamis- ja rakendamiskomitee) (13) alusel loodud komitee. |
| --- | --- |

—

nõukogu 7. oktoobri 2013. aasta määruse (EL) nr 1053/2013 (millega kehtestatakse hindamis- ja järelevalvemehhanism Schengeni acquis’ kohaldamise kontrollimiseks ja tunnistatakse kehtetuks täitevkomitee 16. septembri 1998. aasta otsus, millega luuakse Schengeni hindamis- ja rakendamiskomitee) (13) alusel loodud komitee.

---

(1)  ELT L 103, 13.4.2006, lk 4.

(2)  EÜT L 164, 14.7.1995, lk 1.

(3)  ELT L 381, 28.12.2006, lk 4.

(4)  ELT L 205, 7.8.2007, lk 63.

(5)  ELT L 218, 13.8.2008, lk 60.

(6)  ELT L 299, 8.11.2008, lk 1.

(7)  ELT L 299, 8.11.2008, lk 43.

(8)  ELT L 64, 2.3.2004, lk 45.

(9)  ELT L 64, 2.3.2004, lk 5.

(10)  ELT L 83, 1.4.2005, lk 48.

(11)  ELT L 105, 13.4.2006, lk 1.

(12)  ELT L 243, 15.9.2009, lk 23.

(13)  ELT L 295, 6.11.2013, lk 27.

---

EUROOPA MAJANDUSPIIRKONDA KÄSITLEV TEAVE

EFTA järelevalveamet

| 20.2.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 48/6 |
| --- | --- | --- | --- |

20.2.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 48/6

---

EFTA järelevalveameti teatis, mis käsitleb kokkuleppemenetluse läbiviimist kartellidega seotud otsuste puhul, mis on võetud vastu vastavalt järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 II peatüki artiklitele 7 ja 23

(2014/C 48/05)

| A. | Käesolev teatis on avaldatud vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna lepingule (edaspidi „EMP leping”) ning EFTA riikide vahelisele järelevalveameti ja kohtu asutamist käsitlevale lepingule (edaspidi „järelevalve- ja kohtuleping”). |
| --- | --- |

A.

Käesolev teatis on avaldatud vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna lepingule (edaspidi „EMP leping”) ning EFTA riikide vahelisele järelevalveameti ja kohtu asutamist käsitlevale lepingule (edaspidi „järelevalve- ja kohtuleping”).

| B. | Euroopa Komisjon on avaldanud teatise, mis käsitleb kokkuleppemenetluse läbiviimist kartellidega seotud otsuste puhul, mis on võetud vastu vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1/2003 artiklitele 7 ja 23 (1). Nimetatud mittesiduvas õigusaktis esitatakse raamistik, et kompenseerida koostööd Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 101 ja EMP lepingu artikli 53 kohaldamiseks alustatud menetluse läbiviimisel kartellide puhul (2). |
| --- | --- |

B.

Euroopa Komisjon on avaldanud teatise, mis käsitleb kokkuleppemenetluse läbiviimist kartellidega seotud otsuste puhul, mis on võetud vastu vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1/2003 artiklitele 7 ja 23 (1). Nimetatud mittesiduvas õigusaktis esitatakse raamistik, et kompenseerida koostööd Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 101 ja EMP lepingu artikli 53 kohaldamiseks alustatud menetluse läbiviimisel kartellide puhul (2).

| C. | EFTA järelevalveamet (edaspidi „amet”) leiab, et eespool nimetatud õigusakt on EMPs kohaldatav. Võrdsete konkurentsitingimuste säilitamiseks ja EMP konkurentsieeskirjade ühtse kohaldamise tagamiseks kogu Euroopa Majanduspiirkonnas (edaspidi „EMP”) võtab EFTA järelevalveamet käesoleva teatise vastu vastavalt järelevalve- ja kohtulepingu artikli 5 lõike 2 punktile b ja artikli 25 lõikele 1. |
| --- | --- |

C.

EFTA järelevalveamet (edaspidi „amet”) leiab, et eespool nimetatud õigusakt on EMPs kohaldatav. Võrdsete konkurentsitingimuste säilitamiseks ja EMP konkurentsieeskirjade ühtse kohaldamise tagamiseks kogu Euroopa Majanduspiirkonnas (edaspidi „EMP”) võtab EFTA järelevalveamet käesoleva teatise vastu vastavalt järelevalve- ja kohtulepingu artikli 5 lõike 2 punktile b ja artikli 25 lõikele 1.

1.   Sissejuhatus

| (1) | Käesolevas teatises esitatakse raamistik, et kompenseerida koostööd EMP lepingu artikli 53 kohaldamiseks alustatud menetluse läbiviimisel kartellide puhul (3). Kokkuleppemenetlus võib võimaldada ametil käsitleda rohkem juhtumeid samade vahenditega, toetades avalikkuse huvi selle vastu, et amet määraks tõhusa ja õigeaegse karistuse, ja suurendades samas hoiatavat mõju. Käesoleva teatisega hõlmatud koostöö erineb tõendusmaterjali vabatahtlikust esitamisest, et algatada uurimine või aidata kaasa uurimisele, mida toimetab amet ja mis on sätestatud ameti teatises, mis käsitleb kaitset trahvide eest ja trahvide vähendamist kartellide puhul (4) (leebema kohtlemise teatis). Tingimusel, et ettevõtja tehtav koostöö kuulub ameti mõlema teatise kohaldamisalasse, võib seda kumulatiivselt kompenseerida (5). |
| --- | --- |

(1)

Käesolevas teatises esitatakse raamistik, et kompenseerida koostööd EMP lepingu artikli 53 kohaldamiseks alustatud menetluse läbiviimisel kartellide puhul (3). Kokkuleppemenetlus võib võimaldada ametil käsitleda rohkem juhtumeid samade vahenditega, toetades avalikkuse huvi selle vastu, et amet määraks tõhusa ja õigeaegse karistuse, ja suurendades samas hoiatavat mõju. Käesoleva teatisega hõlmatud koostöö erineb tõendusmaterjali vabatahtlikust esitamisest, et algatada uurimine või aidata kaasa uurimisele, mida toimetab amet ja mis on sätestatud ameti teatises, mis käsitleb kaitset trahvide eest ja trahvide vähendamist kartellide puhul (4) (leebema kohtlemise teatis). Tingimusel, et ettevõtja tehtav koostöö kuulub ameti mõlema teatise kohaldamisalasse, võib seda kumulatiivselt kompenseerida (5).

| (2) | Kui menetluse pooled on valmis tunnistama oma osalust kartellis, millega rikutakse EMP lepingu artiklit 53, ja oma vastutust selle eest, võivad nad aidata läbi viia menetlust, mille tulemusel võetakse käesolevas teatises ette nähtud korras ja kaitsemeetmeid rakendades vastu asjakohane otsus vastavalt järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 II peatüki (EMP lepingu artiklites 53 ja 54 sätestatud konkurentsieeskirjade rakendamise kohta) artiklitele 7 ja 23. Kuigi amet kui uurimist läbi viiv asutus ja EMP lepingu täitmise järelevalvaja, keda on volitatud võtma õigusaktide täitmise tagamiseks vastu otsuseid, mille suhtes kohaldatakse EFTA kohtu kohtulikku kontrolli, ei aruta EMP õiguse rikkumise küsimusi ja asjakohaseid karistusi, võib ta kompenseerida käesolevas teatises kirjeldatud koostöö. |
| --- | --- |

(2)

Kui menetluse pooled on valmis tunnistama oma osalust kartellis, millega rikutakse EMP lepingu artiklit 53, ja oma vastutust selle eest, võivad nad aidata läbi viia menetlust, mille tulemusel võetakse käesolevas teatises ette nähtud korras ja kaitsemeetmeid rakendades vastu asjakohane otsus vastavalt järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 II peatüki (EMP lepingu artiklites 53 ja 54 sätestatud konkurentsieeskirjade rakendamise kohta) artiklitele 7 ja 23. Kuigi amet kui uurimist läbi viiv asutus ja EMP lepingu täitmise järelevalvaja, keda on volitatud võtma õigusaktide täitmise tagamiseks vastu otsuseid, mille suhtes kohaldatakse EFTA kohtu kohtulikku kontrolli, ei aruta EMP õiguse rikkumise küsimusi ja asjakohaseid karistusi, võib ta kompenseerida käesolevas teatises kirjeldatud koostöö.

| (3) | Järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 III peatükis, mis käsitleb EMP lepingu artiklite 53 ja 54 kohaste menetluste teostamist ameti poolt, sätestatakse peamised praktilised eeskirjad menetluse läbiviimiseks kartellivastase võitlusega seotud juhtumite puhul, kaasa arvatud eeskirjad, mida kohaldatakse kokkuleppe korral. Selleks annab järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 III peatükk ametile õiguse otsustada kartellide puhul oma äranägemisel, kas pakkuda kokkuleppemenetlust või mitte, kuid tagab ühtlasi, et pooli ei saa sundida kõnealuses menetluses osalema. |
| --- | --- |

(3)

Järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 III peatükis, mis käsitleb EMP lepingu artiklite 53 ja 54 kohaste menetluste teostamist ameti poolt, sätestatakse peamised praktilised eeskirjad menetluse läbiviimiseks kartellivastase võitlusega seotud juhtumite puhul, kaasa arvatud eeskirjad, mida kohaldatakse kokkuleppe korral. Selleks annab järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 III peatükk ametile õiguse otsustada kartellide puhul oma äranägemisel, kas pakkuda kokkuleppemenetlust või mitte, kuid tagab ühtlasi, et pooli ei saa sundida kõnealuses menetluses osalema.

| (4) | Konkurentsialaste EMP õigusaktide tõhus täitmine tagatakse täielikult, austades poolte kaitseõigust, mis kujutab endast EMP õiguse keskset põhimõtet, mida tuleb alati austada, eelkõige kartellidevastastes menetlustes, mis võivad lõppeda karistusega. Seetõttu peavad EMP lepingu artikli 53 täitmise tagamiseks läbiviidavate ameti menetluste jaoks kehtestatud eeskirjad kindlustama, et asjaomastele ettevõtjatele ja ettevõtjate ühendustele pakutakse võimalus esitada oma seisukohti ameti esitatud faktide, vastuväidete ja asjaolude õigsuse ja olulisuse kohta kogu haldusmenetluse jooksul (6). |
| --- | --- |

(4)

Konkurentsialaste EMP õigusaktide tõhus täitmine tagatakse täielikult, austades poolte kaitseõigust, mis kujutab endast EMP õiguse keskset põhimõtet, mida tuleb alati austada, eelkõige kartellidevastastes menetlustes, mis võivad lõppeda karistusega. Seetõttu peavad EMP lepingu artikli 53 täitmise tagamiseks läbiviidavate ameti menetluste jaoks kehtestatud eeskirjad kindlustama, et asjaomastele ettevõtjatele ja ettevõtjate ühendustele pakutakse võimalus esitada oma seisukohti ameti esitatud faktide, vastuväidete ja asjaolude õigsuse ja olulisuse kohta kogu haldusmenetluse jooksul (6).

2.   Menetlus

| (5) | Amet säilitab ulatusliku õiguse otsustada, milliste juhtumite puhul on asjakohane uurida poolte huvi kokkuleppe sõlmimise vastu, osaleda arutelus kokkuleppe sõlmimiseks, katkestada kõnealune arutelu või sõlmida lõplik kokkulepe. Selleks võib arvesse võtta tõenäosust jõuda osalevate pooltega mõistliku aja jooksul ühisele seisukohale võimalike vastuväidete ulatuse küsimuses, pidades silmas selliseid tegureid nagu osalevate poolte arv, vastutusega seotud tõenäolised vastandlikud seisukohad ja faktide vaidlustamise ulatus. Arvestatakse seda, kui tõenäoline on, et kokkuleppemenetlus aitab üldiselt tõhustada tulemuste saavutamist, ja võetakse arvesse koormust, mis kaasneb toimiku dokumentide mittekonfidentsiaalsetele versioonidele juurdepääsu võimaldamisega. Kaaluda võidakse ka muid küsimusi, nagu pretsedendi loomine. Amet võib katkestada arutelud, kui menetlusosalised koordineerivad omavahelist tegevust selleks, et moonutada või hävitada rikkumise kindlakstegemiseks ja rakendatava trahvi arvutamiseks asjakohane tõendusmaterjal või selle osa. Rikkumise kindlakstegemiseks asjakohase tõendusmaterjali või selle osa moonutamine või hävitamine võib samuti kujutada endast raskendavat asjaolu ameti suuniste (järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 II peatüki artikli 23 lõike 2 punkti A kohaselt määratavate trahvide arvutamise meetodi kohta (trahvide määramise suunised)) punkti 28 tähenduses ning koostööst keeldumist leebema kohtlemise teatise punktide 12 ja 27 tähenduses. Amet võib osaleda arutelus kokkuleppe sõlmimiseks ainult asjaomaste poolte kirjaliku taotluse korral. |
| --- | --- |

(5)

Amet säilitab ulatusliku õiguse otsustada, milliste juhtumite puhul on asjakohane uurida poolte huvi kokkuleppe sõlmimise vastu, osaleda arutelus kokkuleppe sõlmimiseks, katkestada kõnealune arutelu või sõlmida lõplik kokkulepe. Selleks võib arvesse võtta tõenäosust jõuda osalevate pooltega mõistliku aja jooksul ühisele seisukohale võimalike vastuväidete ulatuse küsimuses, pidades silmas selliseid tegureid nagu osalevate poolte arv, vastutusega seotud tõenäolised vastandlikud seisukohad ja faktide vaidlustamise ulatus. Arvestatakse seda, kui tõenäoline on, et kokkuleppemenetlus aitab üldiselt tõhustada tulemuste saavutamist, ja võetakse arvesse koormust, mis kaasneb toimiku dokumentide mittekonfidentsiaalsetele versioonidele juurdepääsu võimaldamisega. Kaaluda võidakse ka muid küsimusi, nagu pretsedendi loomine. Amet võib katkestada arutelud, kui menetlusosalised koordineerivad omavahelist tegevust selleks, et moonutada või hävitada rikkumise kindlakstegemiseks ja rakendatava trahvi arvutamiseks asjakohane tõendusmaterjal või selle osa. Rikkumise kindlakstegemiseks asjakohase tõendusmaterjali või selle osa moonutamine või hävitamine võib samuti kujutada endast raskendavat asjaolu ameti suuniste (järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 II peatüki artikli 23 lõike 2 punkti A kohaselt määratavate trahvide arvutamise meetodi kohta (trahvide määramise suunised)) punkti 28 tähenduses ning koostööst keeldumist leebema kohtlemise teatise punktide 12 ja 27 tähenduses. Amet võib osaleda arutelus kokkuleppe sõlmimiseks ainult asjaomaste poolte kirjaliku taotluse korral.

| (6) | Kuigi menetluse pooltel ei ole õigust sõlmida kokkulepet, uurib amet kõikide menetlusosaliste huvi kokkuleppe saavutamise vastu, kui ta leiab, et kokkuleppe sõlmimine võib osutuda juhtumi puhul põhimõtteliselt asjakohaseks. |
| --- | --- |

(6)

Kuigi menetluse pooltel ei ole õigust sõlmida kokkulepet, uurib amet kõikide menetlusosaliste huvi kokkuleppe saavutamise vastu, kui ta leiab, et kokkuleppe sõlmimine võib osutuda juhtumi puhul põhimõtteliselt asjakohaseks.

| (7) | Menetlusosalised ei tohi avalikustada mis tahes jurisdiktsioonile alluvale kolmandale isikule arutelu või dokumentide sisu, millele neil on kokkuleppemenetluse tõttu juurdepääs, välja arvatud juhul, kui neil on selleks ameti eelnev selgesõnaline nõusolek. Kui eespool nimetatud nõuet rikutakse, võib amet jätta arvestamata ettevõtja taotluse kokkuleppemenetluse läbiviimiseks, ja kõnealune rikkumine võib endast kujutada raskendavat asjaolu vastavalt trahvide määramise suuniste punktile 20 ning koostööst keeldumist vastavalt leebema kohtlemise teatise punktidele 12 ja 27. |
| --- | --- |

(7)

Menetlusosalised ei tohi avalikustada mis tahes jurisdiktsioonile alluvale kolmandale isikule arutelu või dokumentide sisu, millele neil on kokkuleppemenetluse tõttu juurdepääs, välja arvatud juhul, kui neil on selleks ameti eelnev selgesõnaline nõusolek. Kui eespool nimetatud nõuet rikutakse, võib amet jätta arvestamata ettevõtja taotluse kokkuleppemenetluse läbiviimiseks, ja kõnealune rikkumine võib endast kujutada raskendavat asjaolu vastavalt trahvide määramise suuniste punktile 20 ning koostööst keeldumist vastavalt leebema kohtlemise teatise punktidele 12 ja 27.

2.1.   Menetluse algatamine ja kokkuleppega seotud uurimine

| (8) | Kui amet kaalub otsuse vastuvõtmist vastavalt järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 II peatüki artiklile 7 ja/või artiklile 23, peab ta eelnevalt tegema kindlaks juriidilised isikud, kellele võib määrata karistuse EMP lepingu artikli 53 rikkumise eest, ja käsitlema neid menetlusosalistena. |
| --- | --- |

(8)

Kui amet kaalub otsuse vastuvõtmist vastavalt järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 II peatüki artiklile 7 ja/või artiklile 23, peab ta eelnevalt tegema kindlaks juriidilised isikud, kellele võib määrata karistuse EMP lepingu artikli 53 rikkumise eest, ja käsitlema neid menetlusosalistena.

| (9) | Selleks võib millal tahes algatada kõnealuse otsuse vastuvõtmise menetluse vastavalt järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 II peatüki artikli 11 lõikele 6, kuid mitte hiljem kui kuupäeval, mil amet avaldab vastuväited asjaomaste poolte kohta. Järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 III peatüki artikli 2 lõikes 1 nähakse ette, et juhul, kui amet peab vajalikuks uurida poolte huvi alustada arutelu kokkuleppe sõlmimiseks, algatab ta menetluse hiljemalt kas vastuväidete avaldamise kuupäeval või kuupäeval, mil ta palub pooltel kirjalikult väljendada huvi arutelu vastu kokkuleppe sõlmimiseks, sõltuvalt sellest, kumb kuupäev on varasem. |
| --- | --- |

(9)

Selleks võib millal tahes algatada kõnealuse otsuse vastuvõtmise menetluse vastavalt järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 II peatüki artikli 11 lõikele 6, kuid mitte hiljem kui kuupäeval, mil amet avaldab vastuväited asjaomaste poolte kohta. Järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 III peatüki artikli 2 lõikes 1 nähakse ette, et juhul, kui amet peab vajalikuks uurida poolte huvi alustada arutelu kokkuleppe sõlmimiseks, algatab ta menetluse hiljemalt kas vastuväidete avaldamise kuupäeval või kuupäeval, mil ta palub pooltel kirjalikult väljendada huvi arutelu vastu kokkuleppe sõlmimiseks, sõltuvalt sellest, kumb kuupäev on varasem.

| (10) | Kui amet algatab menetluse vastavalt järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 II peatüki artikli 11 lõikele 6, kaotavad EFTA riikide konkurentsiasutused pädevuse kohaldada asjaomase juhtumi suhtes EMP lepingu artiklit 53. |
| --- | --- |

(10)

Kui amet algatab menetluse vastavalt järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 II peatüki artikli 11 lõikele 6, kaotavad EFTA riikide konkurentsiasutused pädevuse kohaldada asjaomase juhtumi suhtes EMP lepingu artiklit 53.

| (11) | Kui amet peab vajalikuks uurida poolte huvi alustada arutelu kokkuleppe sõlmimiseks, määrab ta järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 III peatüki artikli 10a lõike 1 ja artikli 17 lõike 3 kohaselt mitte lühema kui kahenädalase tähtaja, mille jooksul menetlusosalised peavad kirjalikult teatama, kas nad kaaluvad võimalust alustada arutelu kokkuleppe sõlmimiseks, selleks et hiljem esitada võimalik nõusolek kokkuleppe sõlmimiseks. Kõnealune kirjalik teade ei tähenda seda, et pooled tunnistaksid, et nad osalesid rikkumises või on selle eest vastutavad. |
| --- | --- |

(11)

Kui amet peab vajalikuks uurida poolte huvi alustada arutelu kokkuleppe sõlmimiseks, määrab ta järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 III peatüki artikli 10a lõike 1 ja artikli 17 lõike 3 kohaselt mitte lühema kui kahenädalase tähtaja, mille jooksul menetlusosalised peavad kirjalikult teatama, kas nad kaaluvad võimalust alustada arutelu kokkuleppe sõlmimiseks, selleks et hiljem esitada võimalik nõusolek kokkuleppe sõlmimiseks. Kõnealune kirjalik teade ei tähenda seda, et pooled tunnistaksid, et nad osalesid rikkumises või on selle eest vastutavad.

| (12) | Kui amet algatab menetluse kahe või enama samasse ettevõttesse kuuluva poolega, teatab amet igale poolele teistest õigussubjektidest, kes kuuluvad tema andmetel samasse ettevõttesse ja kes on samuti menetlusega hõlmatud. Juhul kui asjaomased pooled soovivad kokkuleppe sõlmimise arutlusel osaleda, peavad nad määrama hiljemalt punktis 11 osutatud tähtajaks ühisesindajad, kellel on nõuetekohased volitused tegutseda nende nimel. Ühisesindajate määramise eesmärk on vaid lihtsustada arutelusid kokkuleppe sõlmimiseks ning see ei mõjuta vastutuse jaotumist rikkumise korral eri poolte vahel. |
| --- | --- |

(12)

Kui amet algatab menetluse kahe või enama samasse ettevõttesse kuuluva poolega, teatab amet igale poolele teistest õigussubjektidest, kes kuuluvad tema andmetel samasse ettevõttesse ja kes on samuti menetlusega hõlmatud. Juhul kui asjaomased pooled soovivad kokkuleppe sõlmimise arutlusel osaleda, peavad nad määrama hiljemalt punktis 11 osutatud tähtajaks ühisesindajad, kellel on nõuetekohased volitused tegutseda nende nimel. Ühisesindajate määramise eesmärk on vaid lihtsustada arutelusid kokkuleppe sõlmimiseks ning see ei mõjuta vastutuse jaotumist rikkumise korral eri poolte vahel.

| (13) | Amet võib jätta arvestamata trahvide eest kaitse saamise või trahvide vähendamise taotluse, kui taotlus esitatakse pärast punktis 11 nimetatud tähtaja möödumist. |
| --- | --- |

(13)

Amet võib jätta arvestamata trahvide eest kaitse saamise või trahvide vähendamise taotluse, kui taotlus esitatakse pärast punktis 11 nimetatud tähtaja möödumist.

2.2.   Kokkuleppemenetluse käivitamine: arutelu kokkuleppe sõlmimiseks

| (14) | Kui mõni menetluseosaline taotleb arutelu kokkuleppe sõlmimiseks ja vastab punktides 11 ja 12 esitatud nõuetele, võib amet otsustada jätkata kokkuleppemenetlust kahepoolsete kontaktide kaudu ameti ja kokkuleppe võimalike osaliste vahel. |
| --- | --- |

(14)

Kui mõni menetluseosaline taotleb arutelu kokkuleppe sõlmimiseks ja vastab punktides 11 ja 12 esitatud nõuetele, võib amet otsustada jätkata kokkuleppemenetlust kahepoolsete kontaktide kaudu ameti ja kokkuleppe võimalike osaliste vahel.

| (15) | Ametile jääb õigus määrata kindlaks iga ettevõtjaga peetava kahepoolse arutelu asjakohasus ja tempo. Vastavalt järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 III peatüki artikli 10a lõikele 2 hõlmab see – pidades silmas kokkuleppemenetluse üldtulemusi – otsuseid kokkuleppe sõlmimise üle peetava kahepoolse arutelu korra ja toimingute järjestuse ning teabe avaldamise aja kohta, kaasa arvatud nende ameti toimikus olevate tõendite avaldamise aja kohta, mida kasutatakse kavandatavate vastuväidete koostamiseks ja võimaliku trahvi määramiseks (7). Teave avaldatakse kokkuleppe sõlmimiseks peetava arutelu käigus aegsasti. |
| --- | --- |

(15)

Ametile jääb õigus määrata kindlaks iga ettevõtjaga peetava kahepoolse arutelu asjakohasus ja tempo. Vastavalt järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 III peatüki artikli 10a lõikele 2 hõlmab see – pidades silmas kokkuleppemenetluse üldtulemusi – otsuseid kokkuleppe sõlmimise üle peetava kahepoolse arutelu korra ja toimingute järjestuse ning teabe avaldamise aja kohta, kaasa arvatud nende ameti toimikus olevate tõendite avaldamise aja kohta, mida kasutatakse kavandatavate vastuväidete koostamiseks ja võimaliku trahvi määramiseks (7). Teave avaldatakse kokkuleppe sõlmimiseks peetava arutelu käigus aegsasti.

| (16) | Teabe varane avaldamine järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 III peatüki artikli 10a lõike 2 ja artikli 15 lõike 1a kohase arutelu käigus kokkuleppe sõlmimiseks võimaldab pooltel olla kursis arvessevõetud oluliste teguritega, nagu väidetavad faktid, nende õiguslik hinnang, väidetava kartelli tähtsus ja kestus, vastutuse jaotumine, tõenäolise trahvi hinnanguline tase ning võimalike vastuväidete koostamiseks kasutatud tõendid. See võimaldab pooltel esitada oma seisukohad seoses võimalike vastuväidetega nende kohta ja teha põhjendatud otsus, kas sõlmida kokkulepe või mitte. Poole taotluse alusel võimaldab amet talle juurdepääsu nende konkreetsete kättesaadavate dokumentide mittekonfidentsiaalsetele versioonidele, mis on selleks ajaks kantud toimikusse, kui see on vajalik, et pool saaks võtta seisukoha ajavahemiku või kartelliga seotud asjaolude kohta (8). |
| --- | --- |

(16)

Teabe varane avaldamine järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 III peatüki artikli 10a lõike 2 ja artikli 15 lõike 1a kohase arutelu käigus kokkuleppe sõlmimiseks võimaldab pooltel olla kursis arvessevõetud oluliste teguritega, nagu väidetavad faktid, nende õiguslik hinnang, väidetava kartelli tähtsus ja kestus, vastutuse jaotumine, tõenäolise trahvi hinnanguline tase ning võimalike vastuväidete koostamiseks kasutatud tõendid. See võimaldab pooltel esitada oma seisukohad seoses võimalike vastuväidetega nende kohta ja teha põhjendatud otsus, kas sõlmida kokkulepe või mitte. Poole taotluse alusel võimaldab amet talle juurdepääsu nende konkreetsete kättesaadavate dokumentide mittekonfidentsiaalsetele versioonidele, mis on selleks ajaks kantud toimikusse, kui see on vajalik, et pool saaks võtta seisukoha ajavahemiku või kartelliga seotud asjaolude kohta (8).

| (17) | Kui kokkuleppe sõlmimiseks alustatud arutelu käigus jõutakse ühisele seisukohale võimalike vastuväidete ulatuse ja ameti poolt tõenäoliselt määratavate trahvide suurusjärgu küsimuses, ning amet võtab esialgse seisukoha, et on tõenäoline, et kokkuleppemenetlus aitab üldiselt tõhustada tulemuste saavutamist, võib amet ettevõtjale määrata vähemalt 15 tööpäeva pikkuse lõpliku tähtaja, mille jooksul ettevõtja peab esitama järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 III peatüki artikli 10a lõike 2 ja artikli 17 lõike 3 kohaselt lõpliku nõusoleku kokkuleppe sõlmimiseks. Tähtaega võib põhjendatud taotluse korral pikendada. Enne kõnealuse tähtaja määramist on pooltel asjakohase taotluse alusel õigus saada punktis 16 täpsustatud teavet. |
| --- | --- |

(17)

Kui kokkuleppe sõlmimiseks alustatud arutelu käigus jõutakse ühisele seisukohale võimalike vastuväidete ulatuse ja ameti poolt tõenäoliselt määratavate trahvide suurusjärgu küsimuses, ning amet võtab esialgse seisukoha, et on tõenäoline, et kokkuleppemenetlus aitab üldiselt tõhustada tulemuste saavutamist, võib amet ettevõtjale määrata vähemalt 15 tööpäeva pikkuse lõpliku tähtaja, mille jooksul ettevõtja peab esitama järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 III peatüki artikli 10a lõike 2 ja artikli 17 lõike 3 kohaselt lõpliku nõusoleku kokkuleppe sõlmimiseks. Tähtaega võib põhjendatud taotluse korral pikendada. Enne kõnealuse tähtaja määramist on pooltel asjakohase taotluse alusel õigus saada punktis 16 täpsustatud teavet.

| (18) | Pooled võivad igal ajal kokkuleppemenetluse jooksul pöörduda ärakuulamise eest vastutava ametniku poole menetluse nõuetekohasust käsitlevate küsimustega. Ärakuulamise eest vastutav ametnik peab tagama, et austatakse kaitseõiguse tulemuslikku kohaldamist. |
| --- | --- |

(18)

Pooled võivad igal ajal kokkuleppemenetluse jooksul pöörduda ärakuulamise eest vastutava ametniku poole menetluse nõuetekohasust käsitlevate küsimustega. Ärakuulamise eest vastutav ametnik peab tagama, et austatakse kaitseõiguse tulemuslikku kohaldamist.

| (19) | Kui asjaomased pooled ei esita nõusolekut kokkuleppe sõlmimiseks, kohaldatakse menetluses, mille käigus poolte kohta tehakse lõplik otsus, eelkõige järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 III peatüki artikli 10 lõike 2, artikli 12 lõike 1 ja artikli 15 lõike 1 üldsätteid, selle asemel et kohaldada sätteid, mis reguleerivad kokkuleppemenetlust. |
| --- | --- |

(19)

Kui asjaomased pooled ei esita nõusolekut kokkuleppe sõlmimiseks, kohaldatakse menetluses, mille käigus poolte kohta tehakse lõplik otsus, eelkõige järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 III peatüki artikli 10 lõike 2, artikli 12 lõike 1 ja artikli 15 lõike 1 üldsätteid, selle asemel et kohaldada sätteid, mis reguleerivad kokkuleppemenetlust.

2.3.   Nõusolek kokkuleppe sõlmimiseks

| (20) | Pooled, kes valivad kokkuleppemenetluse, peavad esitama nõusoleku vormis ametliku taotluse kokkuleppe sõlmimiseks. Järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 III peatüki artikli 10a lõikes 2 ette nähtud nõusolek kokkuleppe sõlmimiseks peab sisaldama järgmist:






  a) | selget ja ühemõttelist kinnitust, et pooled vastutavad kirjeldatud rikkumise eest; kõnealune vastutus hõlmab vastavalt kokkuleppe sõlmimise üle peetud arutelu tulemustele rikkumise objekti, rikkumise võimalikku teostamist, peamisi fakte ja nende õiguslikku hinnangut, sealhulgas poole rolli ning poolte osaluse kestust rikkumises; |
| --- | --- | --- |

(20)

Pooled, kes valivad kokkuleppemenetluse, peavad esitama nõusoleku vormis ametliku taotluse kokkuleppe sõlmimiseks. Järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 III peatüki artikli 10a lõikes 2 ette nähtud nõusolek kokkuleppe sõlmimiseks peab sisaldama järgmist:

a)

selget ja ühemõttelist kinnitust, et pooled vastutavad kirjeldatud rikkumise eest; kõnealune vastutus hõlmab vastavalt kokkuleppe sõlmimise üle peetud arutelu tulemustele rikkumise objekti, rikkumise võimalikku teostamist, peamisi fakte ja nende õiguslikku hinnangut, sealhulgas poole rolli ning poolte osaluse kestust rikkumises;

| b) | maksimaalset trahvisummat, (9) mille amet poolte arvates neile määrab ja millega pooled kokkuleppemenetluse raames nõus oleksid; |
| --- | --- |

b)

maksimaalset trahvisummat, (9) mille amet poolte arvates neile määrab ja millega pooled kokkuleppemenetluse raames nõus oleksid;

| c) | poolte kinnitust, et neid on piisavalt teavitatud vastuväidetest, mida amet kavatseb nende kohta esitada, ja et neile on antud asjakohane võimalus oma seisukohtade tutvustamiseks ametile; |
| --- | --- |

c)

poolte kinnitust, et neid on piisavalt teavitatud vastuväidetest, mida amet kavatseb nende kohta esitada, ja et neile on antud asjakohane võimalus oma seisukohtade tutvustamiseks ametile;

| d) | poolte kinnitust, et eespool mainitut arvestades ei kavatse nad taotleda juurdepääsu toimikule ega võimalust esitada oma seisukohti suulisel ärakuulamisel, välja arvatud juhul, kui amet ei arvesta vastuväidetes ja otsuses nende nõusolekut kokkuleppe sõlmimiseks; |
| --- | --- |

d)

poolte kinnitust, et eespool mainitut arvestades ei kavatse nad taotleda juurdepääsu toimikule ega võimalust esitada oma seisukohti suulisel ärakuulamisel, välja arvatud juhul, kui amet ei arvesta vastuväidetes ja otsuses nende nõusolekut kokkuleppe sõlmimiseks;

| e) | poolte nõusolekut saada vastuväited ja järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 II peatüki artiklite 7 ja 23 kohane lõplik otsus kokkulepitud EMP ametlikus keeles. |
| --- | --- |

e)

poolte nõusolekut saada vastuväited ja järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 II peatüki artiklite 7 ja 23 kohane lõplik otsus kokkulepitud EMP ametlikus keeles.

| (21) | Poolte kinnitused seoses kokkuleppega väljendavad nende kohustust teha vastavalt kokkuleppemenetlusele koostööd juhtumi kiireks käsitlemiseks. Kõnealused kinnitused sõltuvad sellest, kas amet rahuldab poolte taotluse kokkuleppe sõlmimiseks, nõustudes sealhulgas maksimaalse eeldatava trahvisummaga. |
| --- | --- |

(21)

Poolte kinnitused seoses kokkuleppega väljendavad nende kohustust teha vastavalt kokkuleppemenetlusele koostööd juhtumi kiireks käsitlemiseks. Kõnealused kinnitused sõltuvad sellest, kas amet rahuldab poolte taotluse kokkuleppe sõlmimiseks, nõustudes sealhulgas maksimaalse eeldatava trahvisummaga.

| (22) | Pooled ei saa esitatud taotlust kokkuleppe sõlmimiseks ühepoolselt tagasi võtta, välja arvatud juhul, kui amet ei rahulda kõnealust taotlust sel teel, et ta arvestab nõusolekut kokkuleppe sõlmimiseks kõigepealt vastuväidetes ja viimaks lõplikus otsuses (vt punktid 27 ja 29). Selleks et kinnitada nõusolekut kokkuleppe sõlmimiseks, peavad vastuväited arvestama punktis 20a nimetatud asjaolusid. Lõplikus otsuses tuleb esitada lisaks trahvisumma, mis ei ületa nõusolekus nimetatud maksimaalset summat. |
| --- | --- |

(22)

Pooled ei saa esitatud taotlust kokkuleppe sõlmimiseks ühepoolselt tagasi võtta, välja arvatud juhul, kui amet ei rahulda kõnealust taotlust sel teel, et ta arvestab nõusolekut kokkuleppe sõlmimiseks kõigepealt vastuväidetes ja viimaks lõplikus otsuses (vt punktid 27 ja 29). Selleks et kinnitada nõusolekut kokkuleppe sõlmimiseks, peavad vastuväited arvestama punktis 20a nimetatud asjaolusid. Lõplikus otsuses tuleb esitada lisaks trahvisumma, mis ei ületa nõusolekus nimetatud maksimaalset summat.

2.4.   Vastuväited ja vastused

| (23) | Järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 III peatüki artikli 10 lõike 1 kohaselt on kohustuslik ettevalmistav meede enne lõpliku otsuse vastuvõtmist kirjalike vastuväidete esitamine kõikidele pooltele, kelle kohta väited esitatakse. Seetõttu väljastab amet vastuväited ka kokkuleppemenetluse korral (10). |
| --- | --- |

(23)

Järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 III peatüki artikli 10 lõike 1 kohaselt on kohustuslik ettevalmistav meede enne lõpliku otsuse vastuvõtmist kirjalike vastuväidete esitamine kõikidele pooltele, kelle kohta väited esitatakse. Seetõttu väljastab amet vastuväited ka kokkuleppemenetluse korral (10).

| (24) | Et pooled saaksid tulemuslikult kasutada oma kaitseõigust, peaks amet enne lõpliku otsuse vastuvõtmist kuulama nende seisukohti seoses nende kohta esitatud vastuväidete ja kõnealuseid väiteid toetavate tõenditega ning arvestama kõnealuste seisukohtadega, kui ta vajaduse korral muudab oma esialgse analüüsi tulemusi (11). Ametil peab olema võimalik mitte ainult heaks kiita või tagasi lükata poolte asjaomaseid argumente, mida nad avaldavad haldusmenetluse käigus, vaid ka ise analüüsida poolte püstitatud küsimusi selleks, et kas loobuda alusetuteks osutunud vastuväidetest või täiendada nii faktiliselt kui ka õiguslikult oma argumente, mis toetavad vastuväiteid, millest amet ei loobu, ja hinnata need argumendid ümber. |
| --- | --- |

(24)

Et pooled saaksid tulemuslikult kasutada oma kaitseõigust, peaks amet enne lõpliku otsuse vastuvõtmist kuulama nende seisukohti seoses nende kohta esitatud vastuväidete ja kõnealuseid väiteid toetavate tõenditega ning arvestama kõnealuste seisukohtadega, kui ta vajaduse korral muudab oma esialgse analüüsi tulemusi (11). Ametil peab olema võimalik mitte ainult heaks kiita või tagasi lükata poolte asjaomaseid argumente, mida nad avaldavad haldusmenetluse käigus, vaid ka ise analüüsida poolte püstitatud küsimusi selleks, et kas loobuda alusetuteks osutunud vastuväidetest või täiendada nii faktiliselt kui ka õiguslikult oma argumente, mis toetavad vastuväiteid, millest amet ei loobu, ja hinnata need argumendid ümber.

| (25) | Kui asjaomased pooled esitavad enne vastuväidete esitamist nõusoleku vormis ametliku taotluse kokkuleppe sõlmimiseks, on ametil võimalik tulemuslikult arvestada poolte seisukohtadega juba siis, kui ta koostab vastuväidete kavandit, mitte alles enne konsulteerimist konkurentsi piiravat tegevust ja turgu valitsevat seisundit käsitleva nõuandekomiteega (edaspidi „nõuandekomitee”) või lõpliku otsuse vastuvõtmist (12). |
| --- | --- |

(25)

Kui asjaomased pooled esitavad enne vastuväidete esitamist nõusoleku vormis ametliku taotluse kokkuleppe sõlmimiseks, on ametil võimalik tulemuslikult arvestada poolte seisukohtadega juba siis, kui ta koostab vastuväidete kavandit, mitte alles enne konsulteerimist konkurentsi piiravat tegevust ja turgu valitsevat seisundit käsitleva nõuandekomiteega (edaspidi „nõuandekomitee”) või lõpliku otsuse vastuvõtmist (12).

| (26) | Kui vastuväidetes arvestatakse poolte nõusolekut kokkuleppe sõlmimiseks, peaksid asjaomased pooled ameti poolt vastavalt järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 III peatüki artikli 10a lõikele 3 ja artikli 17 lõikele 3 määratud vähemalt kahenädalase tähtaja jooksul neile vastama, kinnitades (ühemõtteliselt), et vastuväited vastavad kokkuleppe sõlmimiseks antud nõusoleku sisule ja et nad jätkavad seega osalemist kokkuleppemenetluses. Kui kõnealust vastust ei saadeta, võtab amet arvesse, et pool ei täida oma kohustust, ning amet võib jätta arvestamata poole taotluse kokkuleppemenetluse jätkamiseks. |
| --- | --- |

(26)

Kui vastuväidetes arvestatakse poolte nõusolekut kokkuleppe sõlmimiseks, peaksid asjaomased pooled ameti poolt vastavalt järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 III peatüki artikli 10a lõikele 3 ja artikli 17 lõikele 3 määratud vähemalt kahenädalase tähtaja jooksul neile vastama, kinnitades (ühemõtteliselt), et vastuväited vastavad kokkuleppe sõlmimiseks antud nõusoleku sisule ja et nad jätkavad seega osalemist kokkuleppemenetluses. Kui kõnealust vastust ei saadeta, võtab amet arvesse, et pool ei täida oma kohustust, ning amet võib jätta arvestamata poole taotluse kokkuleppemenetluse jätkamiseks.

| (27) | Amet jätab endale õiguse võtta vastu vastuväited, mis ei arvesta poolte nõusolekut kokkuleppe sõlmimiseks. Sellisel juhul kohaldatakse järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 III peatüki artikli 10 lõike 2, artikli 12 lõike 1 ja artikli 15 lõike 1 üldsätteid. Kinnitusi, mis pooled on esitanud nõusolekus kokkuleppe sõlmimiseks, loetakse tagasivõetuks ja neid ei saa kasutada tõendina ühegi menetluseosalise vastu. Järelikult ei kohustaks pooli enam nende nõusolek kokkuleppe sõlmimiseks ning neile antaks nende taotluse korral uus tähtaeg kaitse esitamiseks, sealhulgas võimalus juurdepääsuks oma toimikule ja suulise ärakuulamise taotlemiseks. |
| --- | --- |

(27)

Amet jätab endale õiguse võtta vastu vastuväited, mis ei arvesta poolte nõusolekut kokkuleppe sõlmimiseks. Sellisel juhul kohaldatakse järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 III peatüki artikli 10 lõike 2, artikli 12 lõike 1 ja artikli 15 lõike 1 üldsätteid. Kinnitusi, mis pooled on esitanud nõusolekus kokkuleppe sõlmimiseks, loetakse tagasivõetuks ja neid ei saa kasutada tõendina ühegi menetluseosalise vastu. Järelikult ei kohustaks pooli enam nende nõusolek kokkuleppe sõlmimiseks ning neile antaks nende taotluse korral uus tähtaeg kaitse esitamiseks, sealhulgas võimalus juurdepääsuks oma toimikule ja suulise ärakuulamise taotlemiseks.

2.5.   Ameti otsus ja kompensatsioon kokkuleppe eest

| (28) | Pärast vastuväidetele esitatud vastuste saamist, milles pooled kinnitavad oma valmisolekut sõlmida kokkulepe, võimaldab järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 III peatükk ametil ilma täiendavate menetlustoiminguteta ja pärast nõuandekomiteega konsulteerimist vastavalt järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 II peatüki artiklile 14 võtta vastu lõplik otsus vastavalt järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 II peatüki artiklile 7 ja/või 23. See tähendab, et pooled, kelle nõusolekut kokkuleppe sõlmimiseks on vastuväidetes arvestatud, ei tohi kooskõlas järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 III peatüki artikli 12 lõikega 2 ja artikli 15 lõikega 1a enam taotleda suulist ärakuulamist ega juurdepääsu oma toimikule. |
| --- | --- |

(28)

Pärast vastuväidetele esitatud vastuste saamist, milles pooled kinnitavad oma valmisolekut sõlmida kokkulepe, võimaldab järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 III peatükk ametil ilma täiendavate menetlustoiminguteta ja pärast nõuandekomiteega konsulteerimist vastavalt järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 II peatüki artiklile 14 võtta vastu lõplik otsus vastavalt järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 II peatüki artiklile 7 ja/või 23. See tähendab, et pooled, kelle nõusolekut kokkuleppe sõlmimiseks on vastuväidetes arvestatud, ei tohi kooskõlas järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 III peatüki artikli 12 lõikega 2 ja artikli 15 lõikega 1a enam taotleda suulist ärakuulamist ega juurdepääsu oma toimikule.

| (29) | Amet jätab endale õiguse võtta vastu lõplik seisukoht, mis erineb tema vastuväidetes esitatud esialgsest, poolte nõusolekut kokkuleppe sõlmimiseks kinnitavast seisukohast kas nõuandekomitee esitatud arvamuse tõttu või käesolevas küsimuses ameti täieliku otsustusliku sõltumatusega seotud asjaomastel kaalutlustel. Kui amet kavatseb nii toimida, teavitab ta sellest pooli ja esitab neile uued vastuväited, et võimaldada neil kaitsta ennast vastavalt üldistele kohaldatavatele menetlusreeglitele. Sellest tulenevalt on pooltel õigus juurdepääsule oma toimikule, õigus taotleda suulist ärakuulamist ja vastata vastuväidetele. Sellisel juhul loetakse kinnitusi, mis pooled on esitanud nõusolekus kokkuleppe sõlmimiseks, tagasivõetuks, ja neid ei saa kasutada tõendina ühegi menetluseosalise vastu. |
| --- | --- |

(29)

Amet jätab endale õiguse võtta vastu lõplik seisukoht, mis erineb tema vastuväidetes esitatud esialgsest, poolte nõusolekut kokkuleppe sõlmimiseks kinnitavast seisukohast kas nõuandekomitee esitatud arvamuse tõttu või käesolevas küsimuses ameti täieliku otsustusliku sõltumatusega seotud asjaomastel kaalutlustel. Kui amet kavatseb nii toimida, teavitab ta sellest pooli ja esitab neile uued vastuväited, et võimaldada neil kaitsta ennast vastavalt üldistele kohaldatavatele menetlusreeglitele. Sellest tulenevalt on pooltel õigus juurdepääsule oma toimikule, õigus taotleda suulist ärakuulamist ja vastata vastuväidetele. Sellisel juhul loetakse kinnitusi, mis pooled on esitanud nõusolekus kokkuleppe sõlmimiseks, tagasivõetuks, ja neid ei saa kasutada tõendina ühegi menetluseosalise vastu.

| (30) | Lõplik trahvisumma määratakse igal konkreetsel juhul kindlaks otsuses, mis käsitleb rikkumise tuvastamist vastavalt järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 II peatüki artiklile 7 ja trahvi määramist vastavalt artiklile 23. |
| --- | --- |

(30)

Lõplik trahvisumma määratakse igal konkreetsel juhul kindlaks otsuses, mis käsitleb rikkumise tuvastamist vastavalt järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 II peatüki artiklile 7 ja trahvi määramist vastavalt artiklile 23.

| (31) | Kooskõlas ameti tegevuspõhimõtetega esitatakse lõplikus otsuses teave ettevõtja poolt haldusmenetluse käigus ametiga tehtud koostöö kohta, et põhjendada trahvisumma suurust. |
| --- | --- |

(31)

Kooskõlas ameti tegevuspõhimõtetega esitatakse lõplikus otsuses teave ettevõtja poolt haldusmenetluse käigus ametiga tehtud koostöö kohta, et põhjendada trahvisumma suurust.

| (32) | Kui amet otsustab poolele käesoleva teatise raames sõlmitud kokkuleppe kompenseerida, vähendab ta 10 % võrra trahvisummat, mis on määratud pärast 10 % määra kohaldamist vastavalt suunistele järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 II peatüki artikli 23 lõike 2 punkti a kohaselt määratavate trahvide arvutamise meetodi kohta. Hoiatava mõju saavutamiseks (13) ettevõtjale määratavat trahvisummat ei tohi suurendada üle kahe korra. |
| --- | --- |

(32)

Kui amet otsustab poolele käesoleva teatise raames sõlmitud kokkuleppe kompenseerida, vähendab ta 10 % võrra trahvisummat, mis on määratud pärast 10 % määra kohaldamist vastavalt suunistele järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 II peatüki artikli 23 lõike 2 punkti a kohaselt määratavate trahvide arvutamise meetodi kohta. Hoiatava mõju saavutamiseks (13) ettevõtjale määratavat trahvisummat ei tohi suurendada üle kahe korra.

| (33) | Kui sõlmitud kokkulepped hõlmavad ka leebema kohtlemise taotlejaid, lisatakse kokkuleppe eest vähendatud trahv leebema kohtlemise kompensatsioonile. |
| --- | --- |

(33)

Kui sõlmitud kokkulepped hõlmavad ka leebema kohtlemise taotlejaid, lisatakse kokkuleppe eest vähendatud trahv leebema kohtlemise kompensatsioonile.

3.   Üldised kaalutlused

| (34) | Käesolevat teatist kohaldatakse kõikide juhtumite suhtes, millega amet tegeleb kas selle teatise Euroopa Liidu Teatajas avaldamise ajal või pärast seda. |
| --- | --- |

(34)

Käesolevat teatist kohaldatakse kõikide juhtumite suhtes, millega amet tegeleb kas selle teatise Euroopa Liidu Teatajas avaldamise ajal või pärast seda.

| (35) | Juurdepääs kokkuleppe sõlmimiseks esitatud nõusolekutele antakse neile vastuväidete adressaatidele, kes ei ole kokkulepet taotlenud, üksnes tingimusel et nemad ning nende õigusnõustajad, kes saavad juurdepääsu nende nimel, kohustuvad mitte tegema mehaanilisi või elektroonilisi vahendeid kasutades koopiaid kokkuleppe sõlmimiseks esitatud nõusolekutes sisalduvast teabest, millele neile on tagatud juurdepääs, ning tagama, et kokkuleppe sõlmimiseks esitatud nõusolekutest saadavat teavet kasutatakse ainult kohtu- või haldusmenetluses EMP konkurentsieeskirjade kohaldamiseks asjaomase menetluse küsimuses. Teised pooled, nagu kaebuse esitajad, ei saa juurdepääsu kokkuleppe sõlmimiseks esitatud nõusolekutele. |
| --- | --- |

(35)

Juurdepääs kokkuleppe sõlmimiseks esitatud nõusolekutele antakse neile vastuväidete adressaatidele, kes ei ole kokkulepet taotlenud, üksnes tingimusel et nemad ning nende õigusnõustajad, kes saavad juurdepääsu nende nimel, kohustuvad mitte tegema mehaanilisi või elektroonilisi vahendeid kasutades koopiaid kokkuleppe sõlmimiseks esitatud nõusolekutes sisalduvast teabest, millele neile on tagatud juurdepääs, ning tagama, et kokkuleppe sõlmimiseks esitatud nõusolekutest saadavat teavet kasutatakse ainult kohtu- või haldusmenetluses EMP konkurentsieeskirjade kohaldamiseks asjaomase menetluse küsimuses. Teised pooled, nagu kaebuse esitajad, ei saa juurdepääsu kokkuleppe sõlmimiseks esitatud nõusolekutele.

| (36) | Kõnealuse teabe kasutamist muul otstarbel menetluse käigus võidakse käsitleda koostööst keeldumisena leebema kohtlemise teatise punktide 12 ja 27 tähenduses. Kui teavet kasutatakse omavoliliselt pärast seda, kui amet on menetluse käigus vastu võtnud keelustava otsuse, võib amet ükskõik millises EFTA kohtus toimuvas kohtumenetluses paluda kohtul suurendada vastutavale ettevõtjale määratud trahvi. Kui teavet kasutatakse mõnel muul ajal muul otstarbel, kaasates välise kaitsja, võib amet teatada sellest nimetatud kaitsja advokatuurile, taotledes kaitsja distsiplinaarvastutusele võtmist. |
| --- | --- |

(36)

Kõnealuse teabe kasutamist muul otstarbel menetluse käigus võidakse käsitleda koostööst keeldumisena leebema kohtlemise teatise punktide 12 ja 27 tähenduses. Kui teavet kasutatakse omavoliliselt pärast seda, kui amet on menetluse käigus vastu võtnud keelustava otsuse, võib amet ükskõik millises EFTA kohtus toimuvas kohtumenetluses paluda kohtul suurendada vastutavale ettevõtjale määratud trahvi. Kui teavet kasutatakse mõnel muul ajal muul otstarbel, kaasates välise kaitsja, võib amet teatada sellest nimetatud kaitsja advokatuurile, taotledes kaitsja distsiplinaarvastutusele võtmist.

| (37) | Käesoleva teatise alusel esitatud nõusolekud kokkuleppe sõlmimiseks edastatakse EFTA riikide konkurentsiasutustele vastavalt järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 II peatüki artiklile 12 ainult tingimusel, et võrgustikuteatises (14) sätestatud tingimused on täidetud, ning tingimusel, et asjaomane konkurentsiasutus kaitseb saadud teavet samaväärselt ametiga. |
| --- | --- |

(37)

Käesoleva teatise alusel esitatud nõusolekud kokkuleppe sõlmimiseks edastatakse EFTA riikide konkurentsiasutustele vastavalt järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 II peatüki artiklile 12 ainult tingimusel, et võrgustikuteatises (14) sätestatud tingimused on täidetud, ning tingimusel, et asjaomane konkurentsiasutus kaitseb saadud teavet samaväärselt ametiga.

| (38) | Taotleja soovi korral võib amet lubada ka esitada nõusolekut kokkuleppe sõlmimiseks suuliselt. Suuline nõusolek kokkuleppe sõlmimiseks lindistatakse ja kirjutatakse üles ameti ruumides. Vastavalt järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 II peatüki artiklile 19 ja protokolli nr 4 III peatüki artikli 3 lõikele 3 ja artikli 17 lõikele 3 antakse ettevõtjale, kes esitab nõusoleku kokkuleppe sõlmimiseks suuliselt, võimalus kontrollida ameti ruumides salvestise tehnilist täpsust ja parandada viivitamata selle sisu. |
| --- | --- |

(38)

Taotleja soovi korral võib amet lubada ka esitada nõusolekut kokkuleppe sõlmimiseks suuliselt. Suuline nõusolek kokkuleppe sõlmimiseks lindistatakse ja kirjutatakse üles ameti ruumides. Vastavalt järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 II peatüki artiklile 19 ja protokolli nr 4 III peatüki artikli 3 lõikele 3 ja artikli 17 lõikele 3 antakse ettevõtjale, kes esitab nõusoleku kokkuleppe sõlmimiseks suuliselt, võimalus kontrollida ameti ruumides salvestise tehnilist täpsust ja parandada viivitamata selle sisu.

| (39) | Amet ei edasta riiklikele kohtutele nõusolekuid kokkuleppe sõlmimiseks ilma asjaomase taotleja nõusolekuta vastavalt ameti teatisele ameti ja EFTA riikide kohtute vahelise koostöö kohta EMP lepingu (15) artiklite 53 ja 54 kohaldamisel. |
| --- | --- |

(39)

Amet ei edasta riiklikele kohtutele nõusolekuid kokkuleppe sõlmimiseks ilma asjaomase taotleja nõusolekuta vastavalt ameti teatisele ameti ja EFTA riikide kohtute vahelise koostöö kohta EMP lepingu (15) artiklite 53 ja 54 kohaldamisel.

| (40) | Amet on seisukohal, et tavaliselt kahjustaks käesoleva teatisega seoses saadud dokumentide ja kirjalike või salvestatud avalduste (sealhulgas nõusolekud kokkuleppe sõlmimiseks) avaldamine isegi pärast otsuse vastuvõtmist teatavaid avalikke või erahuve, nagu kontrollimiste ja uurimiste eesmärgi kaitse ameti 5. septembri 2012. aasta otsuse nr 300/12/COL (millega kohaldatakse muudetud eeskirju üldsuse juurdepääsu kohta dokumentidele ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus 407/08/COL (16)) artikli 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(40)

Amet on seisukohal, et tavaliselt kahjustaks käesoleva teatisega seoses saadud dokumentide ja kirjalike või salvestatud avalduste (sealhulgas nõusolekud kokkuleppe sõlmimiseks) avaldamine isegi pärast otsuse vastuvõtmist teatavaid avalikke või erahuve, nagu kontrollimiste ja uurimiste eesmärgi kaitse ameti 5. septembri 2012. aasta otsuse nr 300/12/COL (millega kohaldatakse muudetud eeskirju üldsuse juurdepääsu kohta dokumentidele ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus 407/08/COL (16)) artikli 4 tähenduses.

| (41) | Kõikide ameti lõplike otsuste suhtes, mis on vastu võetud järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 II peatüki kohaselt, kohaldatakse kohtulikku kontrolli kooskõlas järelevalve- ja kohtulepingu artikliga 36. Nagu on sätestatud järelevalve- ja kohtulepingu artiklis 35 ja järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 II peatüki artiklis 31, on EFTA kohtul täielik pädevus läbi vaadata otsused trahvide kohta, mis on vastu võetud järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 II peatüki artikli 23 kohaselt. |
| --- | --- |

(41)

Kõikide ameti lõplike otsuste suhtes, mis on vastu võetud järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 II peatüki kohaselt, kohaldatakse kohtulikku kontrolli kooskõlas järelevalve- ja kohtulepingu artikliga 36. Nagu on sätestatud järelevalve- ja kohtulepingu artiklis 35 ja järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 II peatüki artiklis 31, on EFTA kohtul täielik pädevus läbi vaadata otsused trahvide kohta, mis on vastu võetud järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 II peatüki artikli 23 kohaselt.

(Kokkuleppe) otsuse vastuvõtmiseni viiva menetluse ülevaade vastavalt järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 II peatüki artiklitele 7 ja 23

I.   Tavapärane uurimine

| — | Pooled võivad väljendada oma huvi hüpoteetilise kokkuleppe suhtes. |
| --- | --- |

—

Pooled võivad väljendada oma huvi hüpoteetilise kokkuleppe suhtes.

II.   Kokkuleppega seotud uurimine

| — | Kõigile ettevõtjatele (ja EFTA riikidele) saadetakse kiri, millega teatatakse otsusest algatada kokkuleppemenetlus (artikli 11 lõige 6), ja palutakse teatada, kas nad on kokkuleppest huvitatud. |
| --- | --- |

—

Kõigile ettevõtjatele (ja EFTA riikidele) saadetakse kiri, millega teatatakse otsusest algatada kokkuleppemenetlus (artikli 11 lõige 6), ja palutakse teatada, kas nad on kokkuleppest huvitatud.

III.   Kokkuleppe sõlmimiseks peetavad kahepoolsed arutelud

| — | Võimalikke vastuväiteid, vastutust ja trahvide ulatust käsitlevate põhjenduste avalikustamine ja vahetamine. |
| --- | --- |

—

Võimalikke vastuväiteid, vastutust ja trahvide ulatust käsitlevate põhjenduste avalikustamine ja vahetamine.

| — | Võimalike vastuväidete, vastutuse ja trahvide koostamiseks kasutatud tõendite avalikustamine. |
| --- | --- |

—

Võimalike vastuväidete, vastutuse ja trahvide koostamiseks kasutatud tõendite avalikustamine.

| — | Toimiku muude dokumentide mittekonfidentsiaalsete versioonide avalikustamine, kui see on põhjendatud. |
| --- | --- |

—

Toimiku muude dokumentide mittekonfidentsiaalsete versioonide avalikustamine, kui see on põhjendatud.

IV.   Kokkulepe

| — | Ettevõtjad, kellel on vajaduse korral ühised esindajad, esitavad tingimuslikud nõusolekud kokkuleppe sõlmimiseks. |
| --- | --- |

—

Ettevõtjad, kellel on vajaduse korral ühised esindajad, esitavad tingimuslikud nõusolekud kokkuleppe sõlmimiseks.

| — | Amet saadab vastuvõtuteatise. |
| --- | --- |

—

Amet saadab vastuvõtuteatise.

V.   Vastuväited kokkuleppe sõlmimise korral

| — | Teadaanne lihtsustatud vastuväidete kohta, millega kinnitatakse vajaduse korral ettevõtja nõusolekud kokkuleppe sõlmimiseks. |
| --- | --- |

—

Teadaanne lihtsustatud vastuväidete kohta, millega kinnitatakse vajaduse korral ettevõtja nõusolekud kokkuleppe sõlmimiseks.

| — | Ettevõtja vastus vastuväidetele, millega selgelt kinnitatakse, et nendes arvestatakse ettevõtja nõusolekut sõlmida kokkulepe. |
| --- | --- |

—

Ettevõtja vastus vastuväidetele, millega selgelt kinnitatakse, et nendes arvestatakse ettevõtja nõusolekut sõlmida kokkulepe.

VI.   Järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 II peatüki artiklitele 7 ja 23 vastav „kokkuleppe” otsus

| — | Nõuandekomitee arvamus lihtsustatud lõpliku otsuse eelnõu kohta. |
| --- | --- |

—

Nõuandekomitee arvamus lihtsustatud lõpliku otsuse eelnõu kohta.

| — | Kui kolleegium nõustub, siis |
| --- | --- |

—

Kui kolleegium nõustub, siis

| — | lihtsustatud lõpliku otsuse vastuvõtmine. |
| --- | --- |

—

lihtsustatud lõpliku otsuse vastuvõtmine.

---

(1)  Teatises viidatakse nõukogu 16. detsembri 2002. aasta määrusele (EÜ) nr 1/2003 (Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklites 101 ja 102) sätestatud konkurentsieeskirjade rakendamise kohta (ELT C 167, 2.7.2008, lk 1).

(2)  EMP lepingu artiklite 53 ja 54 kohaldamisalasse kuuluvate üksikjuhtumite käsitlemise pädevus on jagatud EFTA järelevalveameti ja Euroopa Komisjoni vahel vastavalt EMP lepingu artiklis 56 sätestatud eeskirjadele. Ühe juhtumi käsitlemine kuulub vaid ühe ameti pädevusse.

(3)  Kartellid on kahe või enama konkurendi vahel sõlmitud kokkulepped ja/või kooskõlastatud tegevus, mille eesmärgiks on koordineerida turul oma konkureerivat käitumist ja/või mõjutada asjakohaseid konkurentsiparameetreid sellise tegevuse kaudu nagu ostu- ja müügihindade fikseerimine või muude kauplemistingimuste kehtestamine, tootmis- või müügikvootide määramine või turgude jagamine, sealhulgas pakkumismahhinatsioonide kaudu, impordi- või ekspordipiirangute seadmine ja/või konkurentsivastane tegevus teiste konkurentide suhtes. Selline tegevus on väga tõsine EMP lepingu artikli 53 rikkumine.

(4)  ELT C 294, 3.12.2009, lk 7, ja ELT EMP kaasaanne nr 64, 3.12.2009, lk 1.

(5)  Vt punkt 33.

(6)  Kohtuasi 85/76: Hoffmann-La Roche vs. komisjon (EKL 1979, lk 461, punktid 9 ja 11). Amet peab tagama poolte menetlusõiguste austamise nagu see on sätestatud järelevalve- ja kohtulepingus ning EFTA kohtu ja Euroopa Liidu Kohtu praktikas (vt kohtuasi E-15/10: Posten Norge AS vs. EFTA järelevalveamet (EFTA 2012, lk 246, punktid 85–92).

(7)  Järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 III peatüki artikli 10a lõikes 2 esitatud viide võimalikule trahvile annab ametile võimaluse teavitada kokkuleppe sõlmimiseks peetavas arutelus osalevaid pooli neile määratava võimaliku trahvi hinnangulisest suurusest, lähtudes vajaduse korral trahvide määramise suunistest, käesolevast teatisest ja leebema kohtlemise teatisest.

(8)  Selleks antakse pooltele selleks ajaks toimikusse kantud kättesaadavate dokumentide täielik nimekiri.

(9)  See selgub punktides 16 ja 17 osutatud arutelu tulemusena.

(10)  Kokkulepete sõlmimisel peaksid vastuväited sisaldama teavet, mis võimaldaks pooltel kinnitada, et need vastavad poolte nõusolekule kokkuleppe sõlmimiseks.

(11)  Kooskõlas väljakujunenud kohtupraktikaga peavad ameti otsused põhinema ainult vastuväidetel, mille kohta asjaomastel pooltel on olnud võimalik võtta seisukoht, ning selleks peab pooltel olema õigus juurdepääsule ameti toimikule tingimusel, et võetakse arvesse ettevõtjate õigustatud huvi kaitsta oma ärisaladusi.

(12)  Nagu nõutud järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 III peatüki artikli 11 lõikes 1 ja II peatüki artikli 27 lõikes 1.

(13)  Järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 II peatüki artikli 23 lõike 2 punkti a kohaselt määratavate trahvide arvutamise meetodit käsitlevate suuniste punkt 22. (ELT C 314, 21.12.2006, lk 84, ja ELT EMP kaasaanne nr 63, 21.12.2006, lk 44).

(14)  EFTA järelevalveameti teatis koostöö kohta EFTA konkurentsiasutuste võrgustikus (ELT C 227, 21.9.2006, lk 10, ja ELT EMP kaasaanne nr 47, 21.9.2006, lk 1).

(15)  ELT C 305, 14.12.2006, lk 19, ja ELT EMP kaasaanne nr 62, 14.12.2006, lk 21.

(16)  EFTA järelevalveameti otsus nr 300/12/COL on kättesaadav ameti veebisaidil aadressil: http://www.eftasurv.int/press–publications/rules-on-access-to-documents/

---

V Teated

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 20.2.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 48/14 |
| --- | --- | --- | --- |

20.2.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 48/14

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

(2014/C 48/06)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta
   (2)

„Image” („KAFAE DOI TUNG”)

EÜ nr: TH-PGI-0005-0814-27.05.2010

KGT ( X ) KPN ( )

1.   Nimetus

„Image” („Kafae Doi Tung”)

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Tai

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

| Klass 1.8. | Aluslepingu I lisas loetletud muud tooted (vürtsid jms) |
| --- | --- |

Klass 1.8.

Aluslepingu I lisas loetletud muud tooted (vürtsid jms)

3.2.   Punktis 1 esitatud nimetusega tähistatud toote kirjeldus

Nimetus „Kafae Doi Tung” viitab araabika kohviubadele, mida saadakse Chiang Rai provintsis asuvas Nang Non mäestikus kasvatatavatest kohvitaimedest. Kohvitaimed kasvavad 800–1 200 meetri kõrgusel merepinnast Doi Tung'i arendusprojekti alal, mis laiub üle kahe maakonna (amphur): Mae Fah Luang ja Mae Sai, mille koordinaadid on 20°13′45′′–20°26′39′′ põhjalaiust ja 99°43′18′′–99°52′52′′ idapikkust (edaspidi „määratletud geograafiline piirkond”). „Kafae Doi Tung” on aretatud spetsiaalsetest araabia kohvipuu hübriididest, mis on saadud järgnevate hübriidide ristamisel: „Catimor”, „Caturra” ja „Catuai”.

„Kafae Doi Tung” on vaid ühest kindlast piirkonnast saadav kohv. Kohvitaimed kasvavad haljendavate metsade varjus ning nende eest kantakse hoolt kogu kasvuperioodi vältel. Kogu protsess alates taimede istutamisest, lõpetades röstimise ning pakendamisega nõuab suurt hoolt. „Kafae Doi Tung” ei sisalda toksiine ega ohratoksiini. Tänu sellele on „Kafae Doi Tung'il” ainulaadne tasakaalustatud maitse ning õrnalt puuviljane magus aroom. See kohvisort on suhteliselt happeline, kuid mitte kibe, keskmise täidluse ja järelmaitsega.

Toote omadused

| — | Kohv: araabika, mis on toote kvaliteedi tagamiseks aretatud järgnevate hübriidide ristamisel: „Catimor”, „Caturra” ja „Catuai”. |
| --- | --- |

—

Kohv: araabika, mis on toote kvaliteedi tagamiseks aretatud järgnevate hübriidide ristamisel: „Catimor”, „Caturra” ja „Catuai”.

„Kafae Doi Tung'i” toote füüsilised omadused

| — | Rohelised kohvioad (toorkohv): „Kafae Doi Tung'i” rohelised kohvioad on värvuselt sinakasrohelised või rohelised ja nende niiskusesisaldus on 10–12 %. |
| --- | --- |

—

Rohelised kohvioad (toorkohv): „Kafae Doi Tung'i” rohelised kohvioad on värvuselt sinakasrohelised või rohelised ja nende niiskusesisaldus on 10–12 %.

| — | Röstitud kohv: „Kafae Doi Tung” röstitud kvaliteetkohv on mõõdukalt happeline ja keskmise täidlusega. Kohvi võib röstida heledaks, keskmiselt tumedaks või väga tumedaks. Röstitud kohv on värvuselt pruunikas või tumepruun ja sellel on ainulaadselt tasakaalustatud, suhteliselt happeline, kuid mitte kibe maitse, õrnalt puuviljane magus aroom ja keskmine täidlus. |
| --- | --- |

—

Röstitud kohv: „Kafae Doi Tung” röstitud kvaliteetkohv on mõõdukalt happeline ja keskmise täidlusega. Kohvi võib röstida heledaks, keskmiselt tumedaks või väga tumedaks. Röstitud kohv on värvuselt pruunikas või tumepruun ja sellel on ainulaadselt tasakaalustatud, suhteliselt happeline, kuid mitte kibe maitse, õrnalt puuviljane magus aroom ja keskmine täidlus.

Tai kaubandusministeeriumi intellektuaalomandi osakond registreeris 2006. aastal „Kafae Doi Tung'i” geograafilise tähisena, mis tähendab, et seda kaubamärki võib kasutada vaid ühes kindlas piirkonnas, 800–1 200 meetri kõrgusel merepinnast asuvates istandustes kasvatatava kohvi puhul.

3.3.   Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

| 1) | Kohvimarjad on pärit Doi Tung'i arendusprojekti piirkonnast. |
| --- | --- |

1)

Kohvimarjad on pärit Doi Tung'i arendusprojekti piirkonnast.

| 2) | Toorkohv saadakse Doi Tung'i arendusprojekti alal olevates istandustes haritud kohvitaimede marjadest ning seda töödeldakse Doi Tung'i arendusprojekti tehases, mida toetab Mae Fah Luang'i fond. |
| --- | --- |

2)

Toorkohv saadakse Doi Tung'i arendusprojekti alal olevates istandustes haritud kohvitaimede marjadest ning seda töödeldakse Doi Tung'i arendusprojekti tehases, mida toetab Mae Fah Luang'i fond.

3.4.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul)

Ei kohaldata.

3.5.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Istandik

| 1) | Seemned valitakse kõrgetasemelise tootlikkusega taimedelt, mis ei ole haiged, ei ole kahjuritest vaevatud ning millel on hea pungumine. Seemned peab valima põllumajandusosakond Mae Fah Luang'i fondi järelevalve all. |
| --- | --- |

1)

Seemned valitakse kõrgetasemelise tootlikkusega taimedelt, mis ei ole haiged, ei ole kahjuritest vaevatud ning millel on hea pungumine. Seemned peab valima põllumajandusosakond Mae Fah Luang'i fondi järelevalve all.

| 2) | Istandikud asuvad 800–1 200 meetri kõrgusel merepinnast, haljendavate metsade varjus. Tänu varjulisele ja ebatasasel pinnal olevale kasvukeskkonnale valmivad marjad aegamööda ning see tagab nende kompleksse ja intensiivse maitse. |
| --- | --- |

2)

Istandikud asuvad 800–1 200 meetri kõrgusel merepinnast, haljendavate metsade varjus. Tänu varjulisele ja ebatasasel pinnal olevale kasvukeskkonnale valmivad marjad aegamööda ning see tagab nende kompleksse ja intensiivse maitse.

| 3) | Taimed istutatakse umbes 2 × 2 meetriste vahedega. |
| --- | --- |

3)

Taimed istutatakse umbes 2 × 2 meetriste vahedega.

| 4) | Rohtu niidetakse ja taimi puhastatakse umbrohust aasta jooksul regulaarselt. Lõigatud rohtu kasutatakse istutusaugu katmiseks. |
| --- | --- |

4)

Rohtu niidetakse ja taimi puhastatakse umbrohust aasta jooksul regulaarselt. Lõigatud rohtu kasutatakse istutusaugu katmiseks.

| 5) | Sobiva sagedusega kasutatakse lehtede ja viljade toitmiseks ning pinnase viljakamaks muutmiseks väetisi. |
| --- | --- |

5)

Sobiva sagedusega kasutatakse lehtede ja viljade toitmiseks ning pinnase viljakamaks muutmiseks väetisi.

| 6) | Kahjurite tõrjeks ega ennetamiseks ei kasutata kemikaale. |
| --- | --- |

6)

Kahjurite tõrjeks ega ennetamiseks ei kasutata kemikaale.

| 7) | Vastavalt Mae Fah Luang'i fondi standarditele lõigatakse taimede oksi selleks, et pungadest areneksid uued oksad. |
| --- | --- |

7)

Vastavalt Mae Fah Luang'i fondi standarditele lõigatakse taimede oksi selleks, et pungadest areneksid uued oksad.

Saagikoristus ja pärgamendikohvi tootmine

| 1) | Saagikoristusaeg on igal aastal oktoobrist kuni veebruarini. |
| --- | --- |

1)

Saagikoristusaeg on igal aastal oktoobrist kuni veebruarini.

| 2) | Korjatakse vaid küpseid marju ning seda tehakse hoolikalt ja käsitsi. |
| --- | --- |

2)

Korjatakse vaid küpseid marju ning seda tehakse hoolikalt ja käsitsi.

| 3) | Korjatud marjad tuleb veel sama päeva jooksul toimetada tehasesse. |
| --- | --- |

3)

Korjatud marjad tuleb veel sama päeva jooksul toimetada tehasesse.

| 4) | Marjade puhastamiseks kasutatakse kõrgetasemelisi aparaate. Vastava protsessi käigus kerkivad lehed ja toored marjad pinnale ning need eemaldatakse. Pärast seda eemaldatakse kvaliteetsete marjade seemnetelt viljaliha. |
| --- | --- |

4)

Marjade puhastamiseks kasutatakse kõrgetasemelisi aparaate. Vastava protsessi käigus kerkivad lehed ja toored marjad pinnale ning need eemaldatakse. Pärast seda eemaldatakse kvaliteetsete marjade seemnetelt viljaliha.

| 5) | Valitud oad käivad läbi tsentrifuugist, mis eemaldab neid ümbritseva vaigulaadse massi. Seejärel pannakse oad umbes 36 tunniks vette käärima selleks, et vaik täielikult eemalduks. See käärimisprotsess aitab ühtlasi kaasa kohviubade ainulaadse aroomi ja maitseomaduste kujunemisele. |
| --- | --- |

5)

Valitud oad käivad läbi tsentrifuugist, mis eemaldab neid ümbritseva vaigulaadse massi. Seejärel pannakse oad umbes 36 tunniks vette käärima selleks, et vaik täielikult eemalduks. See käärimisprotsess aitab ühtlasi kaasa kohviubade ainulaadse aroomi ja maitseomaduste kujunemisele.

| 6) | Kui kääritamine on lõppenud, lastakse oad läbi puhta voolava vee alt ning seejärel laotatakse päikese kätte betoonalusele kuivama, kus neid keeratakse ümber iga 30 minuti järel. Seda protsessi korratakse iga päev, kuni nende niiskusesisaldus on 10–12 %. |
| --- | --- |

6)

Kui kääritamine on lõppenud, lastakse oad läbi puhta voolava vee alt ning seejärel laotatakse päikese kätte betoonalusele kuivama, kus neid keeratakse ümber iga 30 minuti järel. Seda protsessi korratakse iga päev, kuni nende niiskusesisaldus on 10–12 %.

Pärgamendikohvi pakendamine ja ladustamine

Kuiv pärgamendikohv, mille niiskusesisaldus on 10–12 %, pakendatakse riidest kottidesse ja ladustatakse õhurikkasse kohta aluste peale, mis on eemal päikesevalgusest.

Roheliste kohviubade (toorkohv) tootmine

Protsess koosneb neljast etapist. Kuivast pärgamendikohvist eraldatakse esmalt sisekest (endokarp), millelt seejärel eraldatakse puhuri abil ülejäänud setted. Rohelised oad sõelutakse vastavalt nende suurusele (lähtudes läbimõõdust) ning vastavalt kaalule (kasutades gravitatsioonijõudu). Selle protsessi tulemusena saadakse kvaliteetsed „Kafae Doi Tung'i” rohelised oad, mida tuntakse „Peaberry”, „Extra Fancy”, „Fancy No 1” ja „Prime” nimede all. Värvuselt on nad kas sinakasrohelised või hallikasrohelised ning nende niiskusesisaldus on 10–12 %.

Röstitud kohvi tootmine

Rohelisi ube röstivad kogenud röstijad ning seda tehakse kõrgetasemeliste röstimismasinatega. Kohvi võib röstida heledaks, keskmiselt tumedaks või väga tumedaks. Kõigepealt röstitakse väike kogus ube, sellele järgneb hulganisti degusteerimisi ning alles pärast seda hakatakse röstima suuremate koguste kaupa. Iga partii läbib pärast röstimist degusteerimise ning lisaks süsihappegaasi eemaldamise protseduuri, mida tehakse võimalikult ettevaatlikult, et kohvi aroom säiliks. Röstimisprotsess kestab tavaliselt 12–15 minutit.

Erineva suuruse ja kvaliteediga röstitud kohv segatakse siis vastavalt eri vormelitele.

Röstitud kohvi jahvatamisel on kolm erinevat taset: vähejahvatatud, keskmiselt jahvatatud ja peeneks jahvatatud.

Päritolutõend

Kogu tootmisprotsessi on võimalik kontrollida ja jälgida tänu kohvikasvatajate registreeringutele. Kontrolli teostab Mae Fah Luang'i fond. Eespool mainitud tootmisprotsess peab olema dokumenteeritud tagamaks „Kafae Doi Tung'i” jälgitavust.

„Kafae Doi Tung'i” tootmisprotsessi tuleb jälgida vastavalt Mae Fah Luang'i fondi kehtestatud sisekontrollisüsteemile, mille raames võib „Kafae Doi Tung'i” tootmis- ja ladustamisprotsessi kontrollida igal ajal ning ette teatamata.

Kui põllumajandustootjad, kaubandusketid, toote töötlejad, pakendajad ja levitajad tahavad kasutada „Kafae Doi Tung'i” geograafilist tähist, peavad nad end kirja panema Mae Fah Luang'i fondi registrisse. Nad peavad koostama käitlemisjuhendi ja esitama selle fondi registrile.

Liikmetega seotud andmete tühistamisest või muudatustest tuleb teavitada Mae Fah Luang'i fondi registripidajat. Kui sellest ei teatata, tühistatakse liikmestaatus automaatselt.

3.6.   Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta

Pakendil on õhuklapp, mis laseb õhku välja, kuid takistab sel sisenemast. „Kafae Doi Tung” pakendatakse järgmisse kolme eri suurusega pakendisse: 200 grammi, 500 grammi ja 1 000 grammi. Toote kvaliteedi ja ühtse päritolu tagamiseks tuleb pakendamisprotsess viia läbi Mae Fah Luang'i fondi järelevalve all.

3.7.   Erieeskirjad märgistamise kohta

| 1) | Pakendile peavad olema märgitud sõnad „

  ” ja/või „KAFAE DOI TUNG” |
| --- | --- |

1)

Image

| 2) | Toote pakendil on lubatud kasutada ÜRO uimastite ja kuritegevuse vastase võitluse büroo (UNODC) pitserit. See ei ole kohustuslik. |
| --- | --- |

2)

Toote pakendil on lubatud kasutada ÜRO uimastite ja kuritegevuse vastase võitluse büroo (UNODC) pitserit. See ei ole kohustuslik.

| 3) | Kohustuslik on nii Tai geograafilise tähise logo kui ELi logo (pärast Euroopas registreerimist). |
| --- | --- |

3)

Kohustuslik on nii Tai geograafilise tähise logo kui ELi logo (pärast Euroopas registreerimist).

Image

4.   Geograafilise piirkonna kokkuvõtlik määratlus

Määratletud geograafiline piirkond, kus toimub kogu tootmisprotsessiga seotud tegevus, on Doi Tung piirkond, mis asub Mae Fah Luang ja Mae Sai maakondade piiril Chiang Rai provintsis. See hõlmab 93 515 rai või 149,62 ruutkilomeetri suurust ala, mille koordinaadid on vastavalt 20°13′45′′–20°26′39′′ põhjalaiust ja 99°43′18′′–99°52′52′′ idapikkust.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

5.1.   Geograafilise piirkonna eripära

Suurem osa määratletud geograafilisest piirkonnast on kaetud kõrgete mäestikega, mis laiuvad nii ida- kui ka läänepoolses osas põhjast lõunasse. Neid lahutab teineteisest kitsas org. Suure osa Doi Tung'i arendusprojekti piirkonnast moodustavad komplekssed mäestikud, mille koostises leidub erinevaid kivimeid, kuid nende ilmastikule vastupidavuse tase on sama. Järsu pinnase tõttu on sinna tekkinud mitmeid ojasid ja jõgesid nagu Nam Puen, Huay Pueng, Huey Jalaw, Huay Pa Kluey, Huey Nam Rin, Mae Nam Rai ja 1Nam Dang. Piirkonnale on omased tugevad vihmasajud ning vihmaseid päevi on aastas vähemalt 120. Keskmine sademete hulk aastas on 2 266 millimeetrit ja keskmine temperatuur on umbes 22 °C. Suurem osa pinnasest koosneb savist (gleistunud savist, saviliivast), mille veeimavustase on keskmine.

5.2.   Toote eripära

Rohelised kohvioad

Kirjeldatud protsessi tulemusena saadakse kvaliteetsed „Kafae Doi Tung'i” rohelised oad, mida tuntakse „Peaberry”, „Extra Fancy”, „Fancy No 1” ja „Prime” nimede all. Värvuselt on nad kas sinakasrohelised või hallikasrohelised ning nende niiskusesisaldus on 10–12 %. Doi Tung'i kvaliteetsete roheliste kohviubade töötlemine koosneb neljast etapist. Esmalt eraldatakse sisekest (endokarp) kuivast pärgamendikohvist. Seejärel eemaldatakse puhuri abil ülejäänud setted ja võõrkehad, sealhulgas katkised ja kahjustatud oad Pärast seda sõelutakse oad vastavalt läbimõõdule ning lõpuks sõelutakse need vastavalt kaalule (kasutades gravitatsioonijõudu) selleks, et eemaldada defektsed oad ja kruus.

Röstitud kohv

Rohelisi ube röstivad kogenud röstijad Doi Tung'i arendusprojekti piirkonnas ning selleks kasutatakse kõrgetasemelisi röstimismasinaid. Kohvi võib röstida heledaks, keskmiselt tumedaks või väga tumedaks. Kõigepealt röstitakse väike kogus ube, sellele järgneb hulganisti degusteerimisi ning alles pärast seda hakatakse röstima suuremate koguste kaupa. Iga partii läbib pärast röstimist degusteerimise. Lisaks viiakse läbi protseduur, millega eemaldatakse süsihappegaas võimalikult ettevaatlikult, et kohvi aroom säiliks. Erineva suuruse ja kvaliteediga röstitud kohv segatakse siis vastavalt eri vormelitele.

Röstitud kohv pakendatakse õhukindlatesse alumiiniumist fooliumi kottidesse, millel on õhuklapp, et lasta süsihappegaasi välja ja takistada ühtlasi õhul pakendisse sisenemast. „Kafae Doi Tung'i” röstitud kohvi omadused on alljärgnevad.

Niiskusesisaldus: vähem kui 5 %

Invertsuhkur: vähemalt 1,5 %

Tuhasisaldus: 3 kuni 6 % kuivaines

Vees lahustuv tuhk: vähemalt 75 % kogu tuhasisaldusest

Kofeiin: vähemalt 1 %.

Petrooleetri ekstrakt: 8–28 %

5.3.   Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel

Doi Tung'i arendusprojekt käivitati 1988. aastal kuningakoja algatusel ning selle eesmärk oli elavdada taasmetsastamist ning narkootikumidevastast võitlust. Araabika kohv oli üks põllukultuuridest, mida mägedes elavad hõimud hakkasid kasvatama asendamaks mooni. Käesolev kuninglikul algatusel loodud projekt on andnud paljudele kohalikele inimestele töökoha ja stabiilse sissetuleku ning tänu sellele tulevad nad enesega iseseisvalt toime.

Doi Tung'i arendusprojekt sai loa „Kafae Doi Tung'i” pakendil kasutada ÜRO uimastite ja kuritegevuse vastase võitluse büroo (UNODC) pitserit.

Lisaks, kuna „Kafae Doi Tung'i” kasvatatakse alal, kus edendatakse taasmetsastamist, asuvad kõik kohvitaimed haljendavate metsade varjus. Tänu varjulisele ja kõrgele kasvukeskkonnale ning ühtlasi ka orgaaniliste väetiste kasutamisele valmivad marjad järk-järgult, mis tagab Doi Tung'i kohviubade ainulaadsed ja intensiivsed maitseomadused. Mahakukkunud lehed toimivad kui looduslik väetis, mis rikastab pinnase toitainesisaldust ning suurte puude vari aitab ühtlasi hoida ökosüsteemi tasakaalus, pakkudes looduslikku elupaika paljudele lindudele, loomadele ja mitut liiki puudele.

Looduslikel ja inimteguritel on „Kafae Doi Tung'i” tootmisel suur osatähtsus. Doi Tung on mägi, mille kõrgus ulatub 800–1 200 meetri kõrgusele merepinnast (keskmine kõrgus). See keskkond on sobilik araabika kohvi viljelemiseks. Tänu araabika kohvi varjulisele kasvukeskkonnale valmivad marjad aegamööda ning see tagab nende kompleksse ja intensiivse maitse ja aroomi. Nendele tingimustele lisandub veel põhjalik kohvisortide valik, ettevaatlik hooldamine, keerulised saagikoristusprotseduurid ja tavapärane tootmisprotsess.

Viide spetsifikaadi avaldamisele

(Määruse (EÜ) nr 510/2006 (3) artikli 5 lõige 7)

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

(2)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12. Asendatud määrusega (EL) nr 1151/2012.

(3)  Vt joonealust märkust 2.

---