# Europeiska unionens C 349E/2013

| | ISSN 1977-1061
  doi:10.3000/19771061.CE2013.349.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 349E |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 56 årgången29 november 2013 |

ISSN 1977-1061

doi:10.3000/19771061.CE2013.349.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

C 349E

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

56 årgången29 november 2013

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | RESOLUTIONER |
| | EuropaparlamentetSESSIONEN 2012–2013Sammanträdena den 3–5 juli 2012Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 316 E, 19.10.2012.ANTAGNA TEXTER |
| | Tisdagen den 3 juli 2012 |
| 2013/C 349E/01 | Handelsaspekter på det östliga partnerskapetEuropaparlamentets resolution av den 3 juli 2012 om utvecklingen av EU:s makroregionala strategier: nuvarande praxis och framtidsutsikter, särskilt i Medelhavsområdet (2011/2179(INI)) | 1 |
| 2013/C 349E/02 | Genomförandet av EU:s vattenlagstiftningEuropaparlamentets resolution av den 3 juli 2012 om genomförandet av EU:s vattenlagstiftning, i väntan på ett nödvändigt övergripande synsätt på europeiska vattenutmaningar (2011/2297(INI)) | 9 |
| 2013/C 349E/03 | eCall: en ny 112-tjänst för medborgarnaEuropaparlamentets resolution av den 3 juli 2012 om eCall: en ny 112-tjänst för medborgarna (2012/2056(INI)) | 19 |
| 2013/C 349E/04 | Europas attraktionskraft på investerareEuropaparlamentets resolution av den 3 juli 2012 om Europas attraktionskraft på investerare (2011/2288(INI)) | 27 |
| 2013/C 349E/05 | Handelsaspekter på det östliga partnerskapetEuropaparlamentets resolution av den 3 juli 2012 om handelsaspekter på det östliga partnerskapet (2011/2306(INI)) | 38 |
| | Onsdagen den 4 juli 2012 |
| 2013/C 349E/06 | 2013 års budget - Mandat för trepartsmötetEuropaparlamentets resolution av den 4 juli 2012 om mandatet för trepartsmötet om förslaget till budget för 2013 (2012/2016(BUD)) | 48 |
| 2013/C 349E/07 | Strategi för djurskydd och djurs välbefinnandeEuropaparlamentets resolution av den 4 juli 2012 om EU:s strategi för djurskydd och djurs välbefinnande 2012–2015 (2012/2043(INI)) | 62 |
| 2013/C 349E/08 | Inrättandet av en europeisk rättslig ram för skydd av husdjur och herrelösa djurEuropaparlamentets resolution av den 4 juli 2012 om upprättande av en rättslig ram inom EU för skydd av sällskapsdjur och förvildade djur (2012/2670(RSP)) | 71 |
| 2013/C 349E/09 | Slutsatser från Europeiska rådets möte (28-29 juni 2012)Europaparlamentets resolution av den 4 juli 2012 om Europeiska rådets möte i juni 2012 (2011/2923(RSP)) | 72 |
| 2013/C 349E/10 | Tillgång till grundläggande banktjänsterEuropaparlamentets resolution av den 4 juli 2012 med rekommendationer till kommissionen om tillgång till grundläggande banktjänster (2012/2055(INI)) | 74 |
| BILAGA TILL RESOLUTIONEN: | 77 |
| | Torsdagen den 5 juli 2012 |
| 2013/C 349E/11 | EU:s politik på Västbanken och i östra JerusalemEuropaparlamentets resolution av den 5 juli 2012 om EU:s politik på Västbanken och i östra Jerusalem (2012/2694(RSP)) | 82 |
| 2013/C 349E/12 | Våld mot lesbiska personer och hbt-personers rättigheter i AfrikaEuropaparlamentets resolution av den 5 juli 2012 om våldet mot lesbiska kvinnor och rättigheterna för homosexuella, bisexuella, transpersoner och intersexuella personer (hbti-personer) i Afrika (2012/2701(RSP)) | 88 |
| 2013/C 349E/13 | Yttrandefrihet i Vitryssland, särskilt fallet med Andrzej PoczobutEuropaparlamentets resolution av den 5 juli 2012 om Vitryssland, särskilt fallet Andrzej Poczobut (2012/2702(RSP)) | 93 |
| 2013/C 349E/14 | Skandalen med tvångsaborter i KinaEuropaparlamentets resolution av den 5 juli 2012 om skandalen med tvångsaborter i Kina (2012/2712(RSP)) | 98 |
| 2013/C 349E/15 | Utbildning i utvecklingsfrågor och ett aktivt globalt medborgarskapEuropaparlamentets förklaring av den 5 juli 2012 om utbildning i utvecklingsfrågor och ett aktivt globalt medborgarskap | 99 |
| 2013/C 349E/16 | Instiftandet av Europeiska dagen för hantverksmässigt tillverkad glassEuropaparlamentets förklaring av den 5 juli 2012 om instiftandet av Europeiska dagen för hantverksmässigt tillverkad glass | 100 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

EuropaparlamentetSESSIONEN 2012–2013Sammanträdena den 3–5 juli 2012Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 316 E, 19.10.2012.ANTAGNA TEXTER

Tisdagen den 3 juli 2012

2013/C 349E/01

Handelsaspekter på det östliga partnerskapetEuropaparlamentets resolution av den 3 juli 2012 om utvecklingen av EU:s makroregionala strategier: nuvarande praxis och framtidsutsikter, särskilt i Medelhavsområdet (2011/2179(INI))

1

2013/C 349E/02

Genomförandet av EU:s vattenlagstiftningEuropaparlamentets resolution av den 3 juli 2012 om genomförandet av EU:s vattenlagstiftning, i väntan på ett nödvändigt övergripande synsätt på europeiska vattenutmaningar (2011/2297(INI))

9

2013/C 349E/03

eCall: en ny 112-tjänst för medborgarnaEuropaparlamentets resolution av den 3 juli 2012 om eCall: en ny 112-tjänst för medborgarna (2012/2056(INI))

19

2013/C 349E/04

Europas attraktionskraft på investerareEuropaparlamentets resolution av den 3 juli 2012 om Europas attraktionskraft på investerare (2011/2288(INI))

27

2013/C 349E/05

Handelsaspekter på det östliga partnerskapetEuropaparlamentets resolution av den 3 juli 2012 om handelsaspekter på det östliga partnerskapet (2011/2306(INI))

38

Onsdagen den 4 juli 2012

2013/C 349E/06

2013 års budget - Mandat för trepartsmötetEuropaparlamentets resolution av den 4 juli 2012 om mandatet för trepartsmötet om förslaget till budget för 2013 (2012/2016(BUD))

48

2013/C 349E/07

Strategi för djurskydd och djurs välbefinnandeEuropaparlamentets resolution av den 4 juli 2012 om EU:s strategi för djurskydd och djurs välbefinnande 2012–2015 (2012/2043(INI))

62

2013/C 349E/08

Inrättandet av en europeisk rättslig ram för skydd av husdjur och herrelösa djurEuropaparlamentets resolution av den 4 juli 2012 om upprättande av en rättslig ram inom EU för skydd av sällskapsdjur och förvildade djur (2012/2670(RSP))

71

2013/C 349E/09

Slutsatser från Europeiska rådets möte (28-29 juni 2012)Europaparlamentets resolution av den 4 juli 2012 om Europeiska rådets möte i juni 2012 (2011/2923(RSP))

72

2013/C 349E/10

Tillgång till grundläggande banktjänsterEuropaparlamentets resolution av den 4 juli 2012 med rekommendationer till kommissionen om tillgång till grundläggande banktjänster (2012/2055(INI))

74

BILAGA TILL RESOLUTIONEN:

77

Torsdagen den 5 juli 2012

2013/C 349E/11

EU:s politik på Västbanken och i östra JerusalemEuropaparlamentets resolution av den 5 juli 2012 om EU:s politik på Västbanken och i östra Jerusalem (2012/2694(RSP))

82

2013/C 349E/12

Våld mot lesbiska personer och hbt-personers rättigheter i AfrikaEuropaparlamentets resolution av den 5 juli 2012 om våldet mot lesbiska kvinnor och rättigheterna för homosexuella, bisexuella, transpersoner och intersexuella personer (hbti-personer) i Afrika (2012/2701(RSP))

88

2013/C 349E/13

Yttrandefrihet i Vitryssland, särskilt fallet med Andrzej PoczobutEuropaparlamentets resolution av den 5 juli 2012 om Vitryssland, särskilt fallet Andrzej Poczobut (2012/2702(RSP))

93

2013/C 349E/14

Skandalen med tvångsaborter i KinaEuropaparlamentets resolution av den 5 juli 2012 om skandalen med tvångsaborter i Kina (2012/2712(RSP))

98

2013/C 349E/15

Utbildning i utvecklingsfrågor och ett aktivt globalt medborgarskapEuropaparlamentets förklaring av den 5 juli 2012 om utbildning i utvecklingsfrågor och ett aktivt globalt medborgarskap

99

2013/C 349E/16

Instiftandet av Europeiska dagen för hantverksmässigt tillverkad glassEuropaparlamentets förklaring av den 5 juli 2012 om instiftandet av Europeiska dagen för hantverksmässigt tillverkad glass

100

| | II   Meddelanden |
| --- | --- |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europaparlamentet |
| | Tisdagen den 3 juli 2012 |
| 2013/C 349E/17 | Elektronisk signatur vid ingivande av ändringsförslag (tolkning av artikel 156.1 andra stycket i arbetsordningen)Europaparlamentets beslut av den 3 juli 2012 om ett pilotprojekt som möjliggör elektronisk signatur vid ingivande av ändringsförslag i utskottet (tolkning av artikel 156.1 andra stycket i arbetsordningen) | 101 |

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europaparlamentet

Tisdagen den 3 juli 2012

2013/C 349E/17

Elektronisk signatur vid ingivande av ändringsförslag (tolkning av artikel 156.1 andra stycket i arbetsordningen)Europaparlamentets beslut av den 3 juli 2012 om ett pilotprojekt som möjliggör elektronisk signatur vid ingivande av ändringsförslag i utskottet (tolkning av artikel 156.1 andra stycket i arbetsordningen)

101

| | III   Förberedande akter |
| --- | --- |
| | EUROPAPARLAMENTET |
| | Tisdagen den 3 juli 2012 |
| 2013/C 349E/18 | Försäkrings- och återförsäkringsverksamhet (Solvens II) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 3 juli 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2009/138/EG om upptagande och utövande av försäkrings- och återförsäkringsverksamhet (Solvens II) vad gäller datumen för dess införlivande och tillämpning och datumet för när vissa direktiv upphör att gälla (COM(2012)0217 – C7-0125/2012 – 2012/0110(COD)) | 102 |
| P7_TC1-COD(2012)0110Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 3 juli 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/.../EU om ändring av direktiv 2009/138/EG om upptagande och utövande av försäkrings- och återförsäkringsverksamhet (Solvens II) vad gäller datumet för dess införlivande och datumet för dess tillämpning samt datumet för när vissa direktiv upphör att gälla | 103 |
| 2013/C 349E/19 | Associering av de utomeuropeiska länderna och territorierna med Europeiska gemenskapen *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 3 juli 2012 om förslaget till rådets beslut om ändring av beslut 2001/822/EG om associering av de utomeuropeiska länderna och territorierna med Europeiska gemenskapen (COM(2012)0061 – C7-0054/2012 – 2012/0024(CNS)) | 103 |
| 2013/C 349E/20 | Ett gemensamt europeiskt järnvägsområde ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 3 juli 2012 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om inrättandet av ett gemensamt europeiskt järnvägsområde (omarbetning) (18581/2/2011 – C7-0268/2010 – 2010/0253(COD)) | 104 |
| P7_TC2-COD(2010)0253Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 3 juli 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/.../EU om inrättandet av ett gemensamt europeiskt järnvägsområde (Omarbetning) | 105 |
| 2013/C 349E/21 | Färdskrivare vid vägtransporter ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 3 juli 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EEG) nr 3821/85 om färdskrivare vid vägtransporter och om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 561/2006 (COM(2011)0451 – C7-0205/2011 – 2011/0196(COD)) | 105 |
| P7_TC1-COD(2011)0196Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 3 juli 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EEG) nr 3821/85 om färdskrivare vid vägtransporter och om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 561/2006 (
  1
  ) | 106 |
| 2013/C 349E/22 | Tullens kontroll av att immateriella rättigheter efterlevs ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 3 juli 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om tullens kontroll av att immateriella rättigheter efterlevs (KOM(2011)0285 – C7-0139/2011 – 2011/0137(COD)) | 148 |
| P7_TC1-COD(2011)0137Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 3 juli 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2012 om tullens kontroll av att immateriella rättigheter efterlevs | 148 |
| | Onsdagen den 4 juli 2012 |
| 2013/C 349E/23 | Gemensamma bestämmelser för system för direktstöd för jordbrukare ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 juli 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 73/2009 om upprättande av gemensamma bestämmelser för system för direktstöd för jordbruk inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare (KOM(2010)0539 – C7-0294/2010 – 2010/0267(COD)) | 180 |
| P7_TC1-COD(2010)0267Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 4 juli 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2010 om ändring av rådets förordning (EG) nr 73/2009 om upprättande av gemensamma bestämmelser för system för direktstöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare | 181 |
| 2013/C 349E/24 | Stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 juli 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 1698/2005 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) (KOM(2010)0537 – C7–0295/2010 – 2010/0266(COD) | 215 |
| P7_TC1-COD(2010)0266Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 4 juli 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2012 om ändring av rådets förordning (EG) nr 1698/2005 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) | 216 |
| 2013/C 349E/25 | Gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 juli 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter ("förordningen om en samlad marknadsordning") (KOM(2010)0799 – C7–0008/2011 – 2010/0385(COD) | 231 |
| P7_TC1-COD(2010)0385Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 4 juli 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2012 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (förordningen om en samlad marknadsordning) | 232 |
| BILAGA I | 425 |
| BILAGA II | 448 |
| BILAGA III | 449 |
| BILAGA IV | 455 |
| BILAGA V | 457 |
| BILAGA VI | 460 |
| BILAGA VII | 461 |
| BILAGA VIII | 463 |
| BILAGA IX | 464 |
| BILAGA X | 465 |
| BILAGA XI | 466 |
| BILAGA XII | 466 |
| Tillägg till bilaga XII (som avses i del II) | 481 |
| BILAGA XIII | 484 |
| BILAGA XIV | 488 |
| BILAGA XV | 489 |
| BILAGA XVI | 490 |
| BILAGA XVII | 490 |
| BILAGA XVIII | 503 |
| BILAGA XIX | 504 |
| BILAGA XX | 504 |
| 2013/C 349E/26 | Finansieringen av den gemensamma jordbrukspolitiken ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 juli 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 1290/2005 om finansieringen av den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 165/94 och 78/2008 (KOM(2010)0745 – C7-0429/2010 – 2010/0365(COD)) | 519 |
| P7_TC1-COD(2010)0365Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 4 juli 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2012 om ändring av rådets förordning (EG) nr 1290/2005 om finansieringen av den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 165/94 och 78/2008 | 520 |
| 2013/C 349E/27 | Ekologisk produktion och märkning av ekologiska produkter ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 juli 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 834/2007 om ekologisk produktion och märkning av ekologiska produkter (KOM(2010)0759 – C7-0001/2011 – 2010/0364(COD) | 533 |
| P7_TC1-COD(2010)0364Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 4 juli 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2012 om ändring av rådets förordning (EG) nr 834/2007 om ekologisk produktion och märkning av ekologiska produkter | 533 |
| 2013/C 349E/28 | Systemet för finansiering genom Europeiska garantifonden för jordbruket ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 juli 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 485/2008 om medlemsstaternas granskning av de transaktioner som utgör en del av systemet för finansiering genom Europeiska garantifonden för jordbruket (KOM(2010)0761 – C7-0002/2011 – 2010/0366(COD)) | 545 |
| P7_TC1-COD(2010)0366Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 4 juli 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2012 om ändring av rådets förordning (EG) nr 485/2008 om medlemsstaternas granskning av de transaktioner som utgör en del av systemet för finansiering genom Europeiska garantifonden för jordbruket | 546 |
| 2013/C 349E/29 | Avtal EU-Ryssland om bibehållande av åtaganden om handel med tjänster ***Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 juli 2012 om utkastet till rådets beslut om ingående av avtalet genom skriftväxling mellan Europeiska unionen och Ryska federationens regering om bibehållande av de åtaganden om handel med tjänster som ingår i det nuvarande partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan EU och Ryssland (16815/2011 – C7-0522/2011 – 2011/0328(NLE)) | 550 |
| 2013/C 349E/30 | Avtal EU-Ryssland om handel med delar och komponenter till motorfordon ***Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 juli 2012 om utkastet till rådets beslut om ingående av avtalet mellan Europeiska unionen och Ryska federationens regering om handel med delar och komponenter till motorfordon mellan Europeiska unionen och Ryska federationen (16806/2011 – C7-0517/2011 – 2011/0324(NLE)) | 550 |
| 2013/C 349E/31 | Avtal EU-Ryssland om Ryska federationens införande eller ökning av exportavgifter på råvaror ***Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 juli 2012 om utkastet till rådets beslut om ingående av avtalet genom skriftväxling mellan Europeiska unionen och Ryska federationen om införande eller höjning av exporttullar på råvaror (16827/2011 – C7-0520/2011 – 2011/0332(NLE)) | 551 |
| 2013/C 349E/32 | Handelsavtalet om åtgärder mot varumärkesförfalskning mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, Australien, Kanada, Japan, Republiken Korea, Mexiko, Marocko, Nya Zeeland, Singapore, Schweiz och Förenta staterna ***Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 juli 2012 om utkastet till rådets beslut om ingående av handelsavtalet om åtgärder mot varumärkesförfalskning mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, Australien, Kanada, Japan, Republiken Korea, Mexikos förenta stater, Konungariket Marocko, Nya Zeeland, Republiken Singapore, Schweiziska edsförbundet och Amerikas förenta stater (12195/2011 – C7-0027/2012 – 2011/0167(NLE)) | 552 |
| 2013/C 349E/33 | Direktstöd till jordbrukare (2013) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 juli 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 73/2009 vad gäller tillämpningen av direktstöd till jordbrukare avseende år 2013 (COM(2011)0630 – C7-0337/2011 – 2011/0286(COD)) | 553 |
| P7_TC1-COD(2011)0286Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 4 juli 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets Europaparlamentets och rådets förordning nr .../2012 om ändring av rådets förordning (EG) nr 73/2009 vad gäller tillämpningen av direktstöd till jordbrukare avseende år 2013 | 554 |
| | Torsdagen den 5 juli 2012 |
| 2013/C 349E/34 | Protokollet om stadgan för Europeiska unionens domstol ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 5 juli 2012 om utkastet till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av protokollet om stadgan för Europeiska unionens domstol och bilaga I till detta (02074/2011 – C7-0090/2011 – 2011/0901A(COD)) | 555 |
| P7_TC1-COD(2011)0901AEuropaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 5 juli 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr .../2012 om ändring av protokollet om stadgan för Europeiska unionens domstol och bilaga I till detta | 556 |
| 2013/C 349E/35 | Tillförordnade domare i Europeiska unionens personaldomstol ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 5 juli 2012 om utkastet till Europaparlamentets och rådets förordning om tillförordnade domare i Europeiska unionens personaldomstol (01923/2011 – C7-0091/2011 – 2011/0902(COD)) | 556 |
| P7_TC1-COD(2011)0902Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 5 juli 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr .../2012 om tillförordnade domare i Europeiska unionens personaldomstol | 557 |
| 2013/C 349E/36 | Finansiellt stöd till transeuropeiska nät på transportområdet och energiområdet ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 5 juli 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av beslut nr 1639/2006/EG om att upprätta ett ramprogram för konkurrenskraft och innovation (2007–2013) och av förordning (EG) nr 680/2007 om allmänna regler för gemenskapens finansiella stöd på området transeuropeiska nät på transportområdet och energiområdet (COM(2011)0659 – C7-0372/2011 – 2011/0301(COD)) | 557 |
| P7_TC1-COD(2011)0301Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 5 juli 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2012 om ändring av beslut nr 1639/2006/EG om att upprätta ett ramprogram för konkurrenskraft och innovation (2007–2013) och av förordning (EG) nr 680/2007 om allmänna regler för gemenskapens finansiella stöd på området transeuropeiska nät på transportområdet och energiområdet | 558 |
| 2013/C 349E/37 | Förslag till ändringsbudget nr 3/2012: överskott från budgetåret 2011Europaparlamentets resolution av den 5 juli 2012 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 3/2012 för budgetåret 2012, avsnitt III – kommissionen (11113/2012 – C7-0147/2012 – 2012/2071(BUD)) | 558 |

III   Förberedande akter

EUROPAPARLAMENTET

Tisdagen den 3 juli 2012

2013/C 349E/18

Försäkrings- och återförsäkringsverksamhet (Solvens II) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 3 juli 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2009/138/EG om upptagande och utövande av försäkrings- och återförsäkringsverksamhet (Solvens II) vad gäller datumen för dess införlivande och tillämpning och datumet för när vissa direktiv upphör att gälla (COM(2012)0217 – C7-0125/2012 – 2012/0110(COD))

102

P7_TC1-COD(2012)0110Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 3 juli 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/.../EU om ändring av direktiv 2009/138/EG om upptagande och utövande av försäkrings- och återförsäkringsverksamhet (Solvens II) vad gäller datumet för dess införlivande och datumet för dess tillämpning samt datumet för när vissa direktiv upphör att gälla

103

2013/C 349E/19

Associering av de utomeuropeiska länderna och territorierna med Europeiska gemenskapen *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 3 juli 2012 om förslaget till rådets beslut om ändring av beslut 2001/822/EG om associering av de utomeuropeiska länderna och territorierna med Europeiska gemenskapen (COM(2012)0061 – C7-0054/2012 – 2012/0024(CNS))

103

2013/C 349E/20

Ett gemensamt europeiskt järnvägsområde ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 3 juli 2012 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om inrättandet av ett gemensamt europeiskt järnvägsområde (omarbetning) (18581/2/2011 – C7-0268/2010 – 2010/0253(COD))

104

P7_TC2-COD(2010)0253Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 3 juli 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/.../EU om inrättandet av ett gemensamt europeiskt järnvägsområde (Omarbetning)

105

2013/C 349E/21

Färdskrivare vid vägtransporter ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 3 juli 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EEG) nr 3821/85 om färdskrivare vid vägtransporter och om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 561/2006 (COM(2011)0451 – C7-0205/2011 – 2011/0196(COD))

105

P7_TC1-COD(2011)0196Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 3 juli 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EEG) nr 3821/85 om färdskrivare vid vägtransporter och om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 561/2006 (
  1
  )

1

106

2013/C 349E/22

Tullens kontroll av att immateriella rättigheter efterlevs ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 3 juli 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om tullens kontroll av att immateriella rättigheter efterlevs (KOM(2011)0285 – C7-0139/2011 – 2011/0137(COD))

148

P7_TC1-COD(2011)0137Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 3 juli 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2012 om tullens kontroll av att immateriella rättigheter efterlevs

148

Onsdagen den 4 juli 2012

2013/C 349E/23

Gemensamma bestämmelser för system för direktstöd för jordbrukare ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 juli 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 73/2009 om upprättande av gemensamma bestämmelser för system för direktstöd för jordbruk inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare (KOM(2010)0539 – C7-0294/2010 – 2010/0267(COD))

180

P7_TC1-COD(2010)0267Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 4 juli 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2010 om ändring av rådets förordning (EG) nr 73/2009 om upprättande av gemensamma bestämmelser för system för direktstöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare

181

2013/C 349E/24

Stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 juli 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 1698/2005 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) (KOM(2010)0537 – C7–0295/2010 – 2010/0266(COD)

215

P7_TC1-COD(2010)0266Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 4 juli 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2012 om ändring av rådets förordning (EG) nr 1698/2005 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU)

216

2013/C 349E/25

Gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 juli 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter ("förordningen om en samlad marknadsordning") (KOM(2010)0799 – C7–0008/2011 – 2010/0385(COD)

231

P7_TC1-COD(2010)0385Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 4 juli 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2012 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (förordningen om en samlad marknadsordning)

232

BILAGA I

425

BILAGA II

448

BILAGA III

449

BILAGA IV

455

BILAGA V

457

BILAGA VI

460

BILAGA VII

461

BILAGA VIII

463

BILAGA IX

464

BILAGA X

465

BILAGA XI

466

BILAGA XII

466

Tillägg till bilaga XII (som avses i del II)

481

BILAGA XIII

484

BILAGA XIV

488

BILAGA XV

489

BILAGA XVI

490

BILAGA XVII

490

BILAGA XVIII

503

BILAGA XIX

504

BILAGA XX

504

2013/C 349E/26

Finansieringen av den gemensamma jordbrukspolitiken ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 juli 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 1290/2005 om finansieringen av den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 165/94 och 78/2008 (KOM(2010)0745 – C7-0429/2010 – 2010/0365(COD))

519

P7_TC1-COD(2010)0365Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 4 juli 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2012 om ändring av rådets förordning (EG) nr 1290/2005 om finansieringen av den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 165/94 och 78/2008

520

2013/C 349E/27

Ekologisk produktion och märkning av ekologiska produkter ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 juli 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 834/2007 om ekologisk produktion och märkning av ekologiska produkter (KOM(2010)0759 – C7-0001/2011 – 2010/0364(COD)

533

P7_TC1-COD(2010)0364Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 4 juli 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2012 om ändring av rådets förordning (EG) nr 834/2007 om ekologisk produktion och märkning av ekologiska produkter

533

2013/C 349E/28

Systemet för finansiering genom Europeiska garantifonden för jordbruket ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 juli 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 485/2008 om medlemsstaternas granskning av de transaktioner som utgör en del av systemet för finansiering genom Europeiska garantifonden för jordbruket (KOM(2010)0761 – C7-0002/2011 – 2010/0366(COD))

545

P7_TC1-COD(2010)0366Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 4 juli 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2012 om ändring av rådets förordning (EG) nr 485/2008 om medlemsstaternas granskning av de transaktioner som utgör en del av systemet för finansiering genom Europeiska garantifonden för jordbruket

546

2013/C 349E/29

Avtal EU-Ryssland om bibehållande av åtaganden om handel med tjänster ***Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 juli 2012 om utkastet till rådets beslut om ingående av avtalet genom skriftväxling mellan Europeiska unionen och Ryska federationens regering om bibehållande av de åtaganden om handel med tjänster som ingår i det nuvarande partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan EU och Ryssland (16815/2011 – C7-0522/2011 – 2011/0328(NLE))

550

2013/C 349E/30

Avtal EU-Ryssland om handel med delar och komponenter till motorfordon ***Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 juli 2012 om utkastet till rådets beslut om ingående av avtalet mellan Europeiska unionen och Ryska federationens regering om handel med delar och komponenter till motorfordon mellan Europeiska unionen och Ryska federationen (16806/2011 – C7-0517/2011 – 2011/0324(NLE))

550

2013/C 349E/31

Avtal EU-Ryssland om Ryska federationens införande eller ökning av exportavgifter på råvaror ***Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 juli 2012 om utkastet till rådets beslut om ingående av avtalet genom skriftväxling mellan Europeiska unionen och Ryska federationen om införande eller höjning av exporttullar på råvaror (16827/2011 – C7-0520/2011 – 2011/0332(NLE))

551

2013/C 349E/32

Handelsavtalet om åtgärder mot varumärkesförfalskning mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, Australien, Kanada, Japan, Republiken Korea, Mexiko, Marocko, Nya Zeeland, Singapore, Schweiz och Förenta staterna ***Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 juli 2012 om utkastet till rådets beslut om ingående av handelsavtalet om åtgärder mot varumärkesförfalskning mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, Australien, Kanada, Japan, Republiken Korea, Mexikos förenta stater, Konungariket Marocko, Nya Zeeland, Republiken Singapore, Schweiziska edsförbundet och Amerikas förenta stater (12195/2011 – C7-0027/2012 – 2011/0167(NLE))

552

2013/C 349E/33

Direktstöd till jordbrukare (2013) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 juli 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 73/2009 vad gäller tillämpningen av direktstöd till jordbrukare avseende år 2013 (COM(2011)0630 – C7-0337/2011 – 2011/0286(COD))

553

P7_TC1-COD(2011)0286Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 4 juli 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets Europaparlamentets och rådets förordning nr .../2012 om ändring av rådets förordning (EG) nr 73/2009 vad gäller tillämpningen av direktstöd till jordbrukare avseende år 2013

554

Torsdagen den 5 juli 2012

2013/C 349E/34

Protokollet om stadgan för Europeiska unionens domstol ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 5 juli 2012 om utkastet till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av protokollet om stadgan för Europeiska unionens domstol och bilaga I till detta (02074/2011 – C7-0090/2011 – 2011/0901A(COD))

555

P7_TC1-COD(2011)0901AEuropaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 5 juli 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr .../2012 om ändring av protokollet om stadgan för Europeiska unionens domstol och bilaga I till detta

556

2013/C 349E/35

Tillförordnade domare i Europeiska unionens personaldomstol ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 5 juli 2012 om utkastet till Europaparlamentets och rådets förordning om tillförordnade domare i Europeiska unionens personaldomstol (01923/2011 – C7-0091/2011 – 2011/0902(COD))

556

P7_TC1-COD(2011)0902Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 5 juli 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr .../2012 om tillförordnade domare i Europeiska unionens personaldomstol

557

2013/C 349E/36

Finansiellt stöd till transeuropeiska nät på transportområdet och energiområdet ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 5 juli 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av beslut nr 1639/2006/EG om att upprätta ett ramprogram för konkurrenskraft och innovation (2007–2013) och av förordning (EG) nr 680/2007 om allmänna regler för gemenskapens finansiella stöd på området transeuropeiska nät på transportområdet och energiområdet (COM(2011)0659 – C7-0372/2011 – 2011/0301(COD))

557

P7_TC1-COD(2011)0301Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 5 juli 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2012 om ändring av beslut nr 1639/2006/EG om att upprätta ett ramprogram för konkurrenskraft och innovation (2007–2013) och av förordning (EG) nr 680/2007 om allmänna regler för gemenskapens finansiella stöd på området transeuropeiska nät på transportområdet och energiområdet

558

2013/C 349E/37

Förslag till ändringsbudget nr 3/2012: överskott från budgetåret 2011Europaparlamentets resolution av den 5 juli 2012 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 3/2012 för budgetåret 2012, avsnitt III – kommissionen (11113/2012 – C7-0147/2012 – 2012/2071(BUD))

558

| Teckenförklaring






  - | Samrådsförfarandet |
| --- | --- |
| **I | Samarbetsförfarandet (första behandlingen) |
| **II | Samarbetsförfarandet (andra behandlingen) |
| *** | Samtyckesförfarandet |
| ***I | Medbeslutandeförfarandet (första behandlingen) |
| ***II | Medbeslutandeförfarandet (andra behandlingen) |
| ***III | Medbeslutandeförfarandet (tredje behandlingen) |

Teckenförklaring

*

Samrådsförfarandet

**I

Samarbetsförfarandet (första behandlingen)

**II

Samarbetsförfarandet (andra behandlingen)

***

Samtyckesförfarandet

***I

Medbeslutandeförfarandet (första behandlingen)

***II

Medbeslutandeförfarandet (andra behandlingen)

***III

Medbeslutandeförfarandet (tredje behandlingen)

(Det angivna förfarandet baserar sig på den rättsliga grund som kommissionen föreslagit)

Politiska ändringar: ny text eller text som ersätter tidigare text markeras med fetkursiv stil och strykningar med symbolen ▐.

Tekniska rättelser och justeringar gjorda av ansvariga enheter: ny text eller text som ersätter tidigare text markeras med kursiv stil och strykningar med symbolen ║.

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europaparlamentet SESSIONEN 2012–2013 Sammanträdena den 3–5 juli 2012 Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 316 E, 19.10.2012. ANTAGNA TEXTER

Tisdagen den 3 juli 2012

| 29.11.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 349/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 349/1

---

Tisdagen den 3 juli 2012Handelsaspekter på det östliga partnerskapet

P7_TA(2012)0269

Europaparlamentets resolution av den 3 juli 2012 om utvecklingen av EU:s makroregionala strategier: nuvarande praxis och framtidsutsikter, särskilt i Medelhavsområdet (2011/2179(INI))

2013/C 349 E/01

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av det operativa programmet för Medelhavsområdet för 2007–2013, som antogs av kommissionen i december 2007, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det operativa programmet för Medelhavsområdet för 2007–2013, som antogs av kommissionen i december 2007,

| — | med beaktande av programmet inom ramen för det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet för gränsöverskridande samarbete i Medelhavsområdet 2007-2013, som antogs av kommissionen den 14 augusti 2008, |
| --- | --- |

—

med beaktande av programmet inom ramen för det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet för gränsöverskridande samarbete i Medelhavsområdet 2007-2013, som antogs av kommissionen den 14 augusti 2008,

| — | med beaktande av den strategiska planen från Arco Latino (”den latinska bågen”) för perioden 2010–2015 om ett strukturerat och innovativt Medelhavsområde, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den strategiska planen från Arco Latino (”den latinska bågen”) för perioden 2010–2015 om ett strukturerat och innovativt Medelhavsområde,

| — | med beaktande av sin resolution av den 6 juli 2010 om EU:s strategi för Östersjöområdet och makroregionernas roll i den framtida sammanhållningspolitiken (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 6 juli 2010 om EU:s strategi för Östersjöområdet och makroregionernas roll i den framtida sammanhållningspolitiken (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 22 september 2010 om den europeiska strategin för ekonomisk och social utveckling i bergsregioner, öregioner och glesbefolkade regioner (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 22 september 2010 om den europeiska strategin för ekonomisk och social utveckling i bergsregioner, öregioner och glesbefolkade regioner (2),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 9 november 2010 med titeln ”Slutsatserna i den femte rapporten om ekonomisk, social och territoriell sammanhållning: sammanhållningspolitikens framtid” (COM(2010)0642), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 9 november 2010 med titeln ”Slutsatserna i den femte rapporten om ekonomisk, social och territoriell sammanhållning: sammanhållningspolitikens framtid” (COM(2010)0642),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 8 december 2010 om Europeiska unionens strategi för Donauregionen (COM(2010)0715) och den vägledande handlingsplanen till strategin (SEC(2009)0712), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 8 december 2010 om Europeiska unionens strategi för Donauregionen (COM(2010)0715) och den vägledande handlingsplanen till strategin (SEC(2009)0712),

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 februari 2011 om genomförande av Europeiska unionens strategi för Donauregionen (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 februari 2011 om genomförande av Europeiska unionens strategi för Donauregionen (3),

| — | med beaktande av rapporten från församlingen för lokala och regionala myndigheter i EU och Medelhavsområdet (Arlem) av den 29 januari 2011 om den territoriella dimensionen av unionen för Medelhavsområdet – rekommendationer för framtiden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från församlingen för lokala och regionala myndigheter i EU och Medelhavsområdet (Arlem) av den 29 januari 2011 om den territoriella dimensionen av unionen för Medelhavsområdet – rekommendationer för framtiden,

| — | med beaktande av sin resolution av den 7 april 2011 om översynen av den europeiska grannskapspolitiken – den sydliga dimensionen (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 7 april 2011 om översynen av den europeiska grannskapspolitiken – den sydliga dimensionen (4),

| — | med beaktande av kommissionens rapport av den 22 juni 2011 till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén om genomförandet av EU-strategin för Östersjöregionen (COM(2011)0381), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport av den 22 juni 2011 till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén om genomförandet av EU-strategin för Östersjöregionen (COM(2011)0381),

| — | med beaktande av sin resolution av den 23 juni 2011 med titeln ”Mål 3: en utmaning för det territoriella samarbetet – en framtida dagordning för gränsöverskridande, transnationellt och interregionalt samarbete” (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 23 juni 2011 med titeln ”Mål 3: en utmaning för det territoriella samarbetet – en framtida dagordning för gränsöverskridande, transnationellt och interregionalt samarbete” (5),

| — | med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 23–24 juni 2011, i vilka man godkände EU-strategin för Donauregionen och uppmanade medlemsstaterna att i samarbete med kommissionen fortsätta arbetet med tänkbara framtida makroregionala strategier, särskilt när det gäller området kring Adriatiska respektive Joniska havet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 23–24 juni 2011, i vilka man godkände EU-strategin för Donauregionen och uppmanade medlemsstaterna att i samarbete med kommissionen fortsätta arbetet med tänkbara framtida makroregionala strategier, särskilt när det gäller området kring Adriatiska respektive Joniska havet,

| — | med beaktande av kommissionens förslag av den 6 oktober 2011 till Europaparlamentets och rådets förordning om särskilda bestämmelser för stöd från Europeiska regionala utvecklingsfonden till målet ”Europeiskt territoriellt samarbete” (COM(2011)0611), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag av den 6 oktober 2011 till Europaparlamentets och rådets förordning om särskilda bestämmelser för stöd från Europeiska regionala utvecklingsfonden till målet ”Europeiskt territoriellt samarbete” (COM(2011)0611),

| — | med beaktande av yttrandet på eget initiativ med titeln ”Territoriellt samarbete i Medelhavsområdet genom adriatisk–joniska makroregionen”, som godkändes enhälligt av Regionkommitténs församling den 11 oktober 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet på eget initiativ med titeln ”Territoriellt samarbete i Medelhavsområdet genom adriatisk–joniska makroregionen”, som godkändes enhälligt av Regionkommitténs församling den 11 oktober 2011,

| — | med beaktande av slutförklaringen från ordförandeskapet för det interninstitutionella forumet i Catania av den 10 december 2011 på temat gamla och nya aktörer i ett Medelhavsområde i förändring: folkens, regionernas och de lokala myndigheternas respektive regeringarnas och de överstatliga institutionernas roll i en integrerad strategi för gemensam utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutförklaringen från ordförandeskapet för det interninstitutionella forumet i Catania av den 10 december 2011 på temat gamla och nya aktörer i ett Medelhavsområde i förändring: folkens, regionernas och de lokala myndigheternas respektive regeringarnas och de överstatliga institutionernas roll i en integrerad strategi för gemensam utveckling,

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 december 2011 om översynen av den europeiska grannskapspolitiken (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 december 2011 om översynen av den europeiska grannskapspolitiken (6),

| — | med beaktande av sin förklaring av den 19 januari 2012 om inrättandet av pakten mellan öar som ett officiellt europeiskt initiativ (7), i enlighet med artikel 174 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin förklaring av den 19 januari 2012 om inrättandet av pakten mellan öar som ett officiellt europeiskt initiativ (7), i enlighet med artikel 174 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 23 mars 2012 till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén om EU:s strategi för Östersjöområdet (COM(2012)0128), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 23 mars 2012 till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén om EU:s strategi för Östersjöområdet (COM(2012)0128),

| — | med beaktande av Belgraddeklarationen från det 14:e ministerrådet om det adriatisk-joniska initiativet av den 30 april 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Belgraddeklarationen från det 14:e ministerrådet om det adriatisk-joniska initiativet av den 30 april 2012,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén om utarbetande av en marin strategi för Atlantområdet (COM(2011)0782), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén om utarbetande av en marin strategi för Atlantområdet (COM(2011)0782),

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för regional utveckling och yttrandena från utskottet för utrikesfrågor och utskottet för kultur och utbildning (A7-0219/2012), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för regional utveckling och yttrandena från utskottet för utrikesfrågor och utskottet för kultur och utbildning (A7-0219/2012), och av följande skäl:

| A. | Den makroregionala strategin för Östersjöområdet antogs 2009, och kommissionen har själv i sin rapport av den 22 juni 2011 (COM(2011)0381) framhållit ”värdet av [detta nya] sätt att samarbeta”. |
| --- | --- |

A.

Den makroregionala strategin för Östersjöområdet antogs 2009, och kommissionen har själv i sin rapport av den 22 juni 2011 (COM(2011)0381) framhållit ”värdet av [detta nya] sätt att samarbeta”.

| B. | Den 13 april 2011 (8) uppmanade rådet kommissionen att ”spela en ledande roll i den strategiska samordningen” av den makroregionala strategin för Donauregionen. |
| --- | --- |

B.

Den 13 april 2011 (8) uppmanade rådet kommissionen att ”spela en ledande roll i den strategiska samordningen” av den makroregionala strategin för Donauregionen.

| C. | Den makroregionala strategin syftar till att utvidga den europeiska sammanhållningspolitiken till att omfatta ett nytt område för territoriell utveckling. |
| --- | --- |

C.

Den makroregionala strategin syftar till att utvidga den europeiska sammanhållningspolitiken till att omfatta ett nytt område för territoriell utveckling.

| D. | Budgetposten ”tekniskt stöd till EU:s strategi för Östersjöområdet”, som inrättades på Europaparlamentets initiativ när unionens budget för 2011 antogs, har visat det värde som sådana anslag har för en positiv utvecklingen av makroregionala strategier. |
| --- | --- |

D.

Budgetposten ”tekniskt stöd till EU:s strategi för Östersjöområdet”, som inrättades på Europaparlamentets initiativ när unionens budget för 2011 antogs, har visat det värde som sådana anslag har för en positiv utvecklingen av makroregionala strategier.

| E. | Kommissionen har föreslagit en förstärkning av den transnationella delen av den territoriella sammanhållningspolitiken till stöd för nya makroregionala strategier (COM(2010)0642). |
| --- | --- |

E.

Kommissionen har föreslagit en förstärkning av den transnationella delen av den territoriella sammanhållningspolitiken till stöd för nya makroregionala strategier (COM(2010)0642).

| F. | Flera makroregionala projekt är långt framskridna, och kommissionen måste i sin samordningsroll hjälpa till att etablera en hållbar förvaltning och fastställa gemensamma kriterier och mätbara indikatorer för att utvärdera projektens relevans. |
| --- | --- |

F.

Flera makroregionala projekt är långt framskridna, och kommissionen måste i sin samordningsroll hjälpa till att etablera en hållbar förvaltning och fastställa gemensamma kriterier och mätbara indikatorer för att utvärdera projektens relevans.

| G. | Medelhavsområdet har spelat en betydande geopolitisk roll i Europas historia. |
| --- | --- |

G.

Medelhavsområdet har spelat en betydande geopolitisk roll i Europas historia.

| H. | Den så kallade arabiska våren har visat den strategiska potential som de geografiska, politiska och ekonomiska kopplingarna mellan de två sidorna av Medelhavet har. |
| --- | --- |

H.

Den så kallade arabiska våren har visat den strategiska potential som de geografiska, politiska och ekonomiska kopplingarna mellan de två sidorna av Medelhavet har.

| I. | Europaparlamentet uppmärksammar det framgångsriska samarbetet inom ramen för Barcelonaprocessen och unionen för Medelhavsområdet samt de multilaterala och bilaterala samarbetsinitiativ som tagits enligt EU:s instrument och program, t.ex. Europa-Medelhavspartnerskapet och det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet inom den europeiska grannskapspolitiken. |
| --- | --- |

I.

Europaparlamentet uppmärksammar det framgångsriska samarbetet inom ramen för Barcelonaprocessen och unionen för Medelhavsområdet samt de multilaterala och bilaterala samarbetsinitiativ som tagits enligt EU:s instrument och program, t.ex. Europa-Medelhavspartnerskapet och det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet inom den europeiska grannskapspolitiken.

| J. | Europaparlamentet noterar den aktuella utvecklingen av unionen för Medelhavsområdet och att dess potential som katalysator i regionen kommer att fortsätta att öka. |
| --- | --- |

J.

Europaparlamentet noterar den aktuella utvecklingen av unionen för Medelhavsområdet och att dess potential som katalysator i regionen kommer att fortsätta att öka.

| K. | Ett makroregionalt förhållningssätt skulle göra det möjligt att definiera ett övergripande projekt i detta område som har så stor betydelse för unionens framtid, för att skapa en väg ut ur den rådande krisen och infria förväntningarna i hela grannskapsområdet, i synnerhet de hos människorna i södra Medelhavsområdet. |
| --- | --- |

K.

Ett makroregionalt förhållningssätt skulle göra det möjligt att definiera ett övergripande projekt i detta område som har så stor betydelse för unionens framtid, för att skapa en väg ut ur den rådande krisen och infria förväntningarna i hela grannskapsområdet, i synnerhet de hos människorna i södra Medelhavsområdet.

| L. | Medelhavsområdet utgör en sammanhängande enhet med en gemensam kultur och miljö, som delar en mängd särdrag och prioriteringar som är gemensamma för det så kallade Medelhavsklimatet: samma grödor, överflöd av förnybara energikällor, i synnerhet solenergi, turismens betydelse, samma risk för naturkatastrofer (bränder, översvämningar, jordbävningar, knappa vattentillgångar) respektive den mänskliga faktorn, framför allt vad gäller föroreningar till havs. |
| --- | --- |

L.

Medelhavsområdet utgör en sammanhängande enhet med en gemensam kultur och miljö, som delar en mängd särdrag och prioriteringar som är gemensamma för det så kallade Medelhavsklimatet: samma grödor, överflöd av förnybara energikällor, i synnerhet solenergi, turismens betydelse, samma risk för naturkatastrofer (bränder, översvämningar, jordbävningar, knappa vattentillgångar) respektive den mänskliga faktorn, framför allt vad gäller föroreningar till havs.

| M. | Medelhavsområdet är en mycket vidsträckt region som breder ut sig från öst till väst över nära 4 000 km, inbegripet ett flertal öregioner samt regioner med havs- och landgränser till Nordafrika. Därför bör man inrätta ett omfattande förbindelsenät för sjöfarten i detta område så att handeln kan utvecklas samtidigt som ländernas kolidioxidutsläpp minskas. |
| --- | --- |

M.

Medelhavsområdet är en mycket vidsträckt region som breder ut sig från öst till väst över nära 4 000 km, inbegripet ett flertal öregioner samt regioner med havs- och landgränser till Nordafrika. Därför bör man inrätta ett omfattande förbindelsenät för sjöfarten i detta område så att handeln kan utvecklas samtidigt som ländernas kolidioxidutsläpp minskas.

| N. | Om man bortser från artikel 174 i EUF-fördraget har de europeiska institutionerna ännu inte antagit en permanent strategi som tar hänsyn till öregionernas särskilda behov. För att man på bästa sätt ska kunna garantera full tillgänglighet till öregioner i Medelhavet och en bättre integrering av dem på EU:s marknad behövs det lämpliga resurser och en integrerad strategi för öregionerna där man beaktar de strukturella nackdelar som öbefolkningar har på transport- och energiområdet. |
| --- | --- |

N.

Om man bortser från artikel 174 i EUF-fördraget har de europeiska institutionerna ännu inte antagit en permanent strategi som tar hänsyn till öregionernas särskilda behov. För att man på bästa sätt ska kunna garantera full tillgänglighet till öregioner i Medelhavet och en bättre integrering av dem på EU:s marknad behövs det lämpliga resurser och en integrerad strategi för öregionerna där man beaktar de strukturella nackdelar som öbefolkningar har på transport- och energiområdet.

| O. | Arbetet med förslaget till en makroregional strategi för området kring Adriatiska respektive Joniska havet går framåt och baserar sig på en lång tradition av samarbete och solidaritet i ett sammanhängande territorium runt Adriatiska respektive Joniska havet och stöds av de åtta medlemsstater som deltar i adriatisk–oniska initiativet, vilket flera gånger yttrats i förklaringar från de åtta deltagarländernas utrikesministrar (Ancona 2010, Bryssel 2011 och Belgrad 2012). |
| --- | --- |

O.

Arbetet med förslaget till en makroregional strategi för området kring Adriatiska respektive Joniska havet går framåt och baserar sig på en lång tradition av samarbete och solidaritet i ett sammanhängande territorium runt Adriatiska respektive Joniska havet och stöds av de åtta medlemsstater som deltar i adriatisk–oniska initiativet, vilket flera gånger yttrats i förklaringar från de åtta deltagarländernas utrikesministrar (Ancona 2010, Bryssel 2011 och Belgrad 2012).

| P. | I samband med utarbetandet av detta betänkande har det anordnats samråd med ett flertal berörda regioner, unionen för Medelhavsområdet och olika organ som är engagerade i EU:s territoriella sammanhållningspolitik. |
| --- | --- |

P.

I samband med utarbetandet av detta betänkande har det anordnats samråd med ett flertal berörda regioner, unionen för Medelhavsområdet och olika organ som är engagerade i EU:s territoriella sammanhållningspolitik.

De makroregionala strategierna i allmänhet

| 1. | Europaparlamentet godkänner det makroregionala förhållningssättet inom ramen för den territoriella samarbetspolitiken för regioner som tillhör samma bosättningsområde, t.ex. samma havsområde, bergsområde eller flodbäcken. Parlamentet anser att de makroregionala strategierna blev inledningen på något nytt inom det europeiska territoriella samarbetet, genom att en lokalt baserad strategi tillämpades och samarbetet spreds till fler och fler områden genom att tillgängliga resurser användes på ett bättre sätt. Parlamentet rekommenderar att makroekonomiska strategier, mot bakgrund av det tydliga europeiska mervärde de ger, bör få mer uppmärksamhet inom ramen för det europeiska territoriella samarbetet, som ska förstärkas från 2013. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner det makroregionala förhållningssättet inom ramen för den territoriella samarbetspolitiken för regioner som tillhör samma bosättningsområde, t.ex. samma havsområde, bergsområde eller flodbäcken. Parlamentet anser att de makroregionala strategierna blev inledningen på något nytt inom det europeiska territoriella samarbetet, genom att en lokalt baserad strategi tillämpades och samarbetet spreds till fler och fler områden genom att tillgängliga resurser användes på ett bättre sätt. Parlamentet rekommenderar att makroekonomiska strategier, mot bakgrund av det tydliga europeiska mervärde de ger, bör få mer uppmärksamhet inom ramen för det europeiska territoriella samarbetet, som ska förstärkas från 2013.

| 2. | Europaparlamentet anser att en sådan hållning när det gäller territoriellt samarbete är motiverad, särskilt med tanke på att gränser har delat upp dessa områden under historiens gång, och att den kan främja integrationen av nya medlemsstater och deras regioner. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet anser att en sådan hållning när det gäller territoriellt samarbete är motiverad, särskilt med tanke på att gränser har delat upp dessa områden under historiens gång, och att den kan främja integrationen av nya medlemsstater och deras regioner.

| 3. | Europaparlamentet anser att den översikt som skapas genom en makroregional strategi skulle ge de territoriella samarbetsprojekten och den europeiska grupperingen för territoriellt samarbete ett större mervärde, och att även synergierna med de stora EU-strategierna, såsom det transeuropeiska transportnätet och den integrerade havspolitiken, skulle förstärkas. Parlamentet anser att det även skulle bli lättare att använda andra instrument inom ramen för EU:s politik, t.ex. de som föreslagits av Europeiska investeringsbanken. Parlamentet anser att dessa åtgärder skulle förbättra samordningen av den europeiska politiken på transnationell och interregional nivå. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet anser att den översikt som skapas genom en makroregional strategi skulle ge de territoriella samarbetsprojekten och den europeiska grupperingen för territoriellt samarbete ett större mervärde, och att även synergierna med de stora EU-strategierna, såsom det transeuropeiska transportnätet och den integrerade havspolitiken, skulle förstärkas. Parlamentet anser att det även skulle bli lättare att använda andra instrument inom ramen för EU:s politik, t.ex. de som föreslagits av Europeiska investeringsbanken. Parlamentet anser att dessa åtgärder skulle förbättra samordningen av den europeiska politiken på transnationell och interregional nivå.

| 4. | Europaparlamentet rekommenderar att de makroregionala strategierna bör grunda sig på flernivåstyre för att säkerställa att lokala och regionala myndigheter, liksom så många parter och intressenter som möjligt, såsom universitet, forskningscenter och företrädare för det civila samhället, involveras i såväl utarbetandet som genomförandet av makroregionala strategier för att därmed öka den lokala och regionala förankringen. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet rekommenderar att de makroregionala strategierna bör grunda sig på flernivåstyre för att säkerställa att lokala och regionala myndigheter, liksom så många parter och intressenter som möjligt, såsom universitet, forskningscenter och företrädare för det civila samhället, involveras i såväl utarbetandet som genomförandet av makroregionala strategier för att därmed öka den lokala och regionala förankringen.

| 5. | Europaparlamentet betonar att makroregionerna främjar lokala politiska aktörers liksom icke-statliga aktörers medverkan, eftersom dessa regioner gynnar utvecklingen av effektiva samordningssystem som främjar ett decentraliserat synsätt för att se till att det civila samhället på ett meningsfullt sätt deltar i det politiska beslutsfattandet och för att skapa synergier mellan befintliga initiativ för att optimera resurserna och föra samman de involverade aktörerna. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet betonar att makroregionerna främjar lokala politiska aktörers liksom icke-statliga aktörers medverkan, eftersom dessa regioner gynnar utvecklingen av effektiva samordningssystem som främjar ett decentraliserat synsätt för att se till att det civila samhället på ett meningsfullt sätt deltar i det politiska beslutsfattandet och för att skapa synergier mellan befintliga initiativ för att optimera resurserna och föra samman de involverade aktörerna.

| 6. | Europaparlamentet anser att den makroregionala strategin kan göra unionens grannskapspolitik och/eller föranslutningspolitik mer effektiv. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet anser att den makroregionala strategin kan göra unionens grannskapspolitik och/eller föranslutningspolitik mer effektiv.

De pågående makroregionala strategierna

| 7. | Europaparlamentet gläds över att det bevisats att den makroregionala strategin för Östersjöområdet har ett betydande europeiskt mervärde. Strategin inbegriper ett handlingsprogram med tydligt fastställda prioriteringar och har dessutom godkänts av rådet och fått stöd från kommissionen och delas mellan alla berörda parter på nationell, regional och lokal nivå. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet gläds över att det bevisats att den makroregionala strategin för Östersjöområdet har ett betydande europeiskt mervärde. Strategin inbegriper ett handlingsprogram med tydligt fastställda prioriteringar och har dessutom godkänts av rådet och fått stöd från kommissionen och delas mellan alla berörda parter på nationell, regional och lokal nivå.

| 8. | Europaparlamentet kräver att denna strategi genomgår en fullständig utvärdering på grundval av objektiva kriterier och mätbara indikatorer för vart och ett av de prioriterade områdena. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet kräver att denna strategi genomgår en fullständig utvärdering på grundval av objektiva kriterier och mätbara indikatorer för vart och ett av de prioriterade områdena.

| 9. | Europaparlamentet anser att det, för att säkerställa ett framgångsrikt genomförande av denna åtgärd, är nödvändigt att bevara förvaltningsstrukturen på lång sikt och att utvidga den till lokala och regionala myndigheter genom att beakta denna utvärdering under den framtida programperioden 2014–2020. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet anser att det, för att säkerställa ett framgångsrikt genomförande av denna åtgärd, är nödvändigt att bevara förvaltningsstrukturen på lång sikt och att utvidga den till lokala och regionala myndigheter genom att beakta denna utvärdering under den framtida programperioden 2014–2020.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att till fullo stödja den antagna inriktningen för Donauregionen, som även denna måste utvärderas och uppföljas regelbundet. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att till fullo stödja den antagna inriktningen för Donauregionen, som även denna måste utvärderas och uppföljas regelbundet.

De framtida makroregionala strategierna

| 11. | Europaparlamentet föreslår att kommissionen samordnar ett förfarande för samråd och dialog om framtida makroregionala strategier. Parlamentet anser att prioriterade områden måste fastställas med tanke på det bristande samarbetet eller behovet av att förbättra det befintliga samarbetet mellan de europeiska regioner som tillhör olika medlemsstater men som delar bosättningsområde. Parlamentet anser att denna dialog bör utmynna i en preliminär plan för de europeiska makroregionerna, i nära samråd med framför allt de berörda medlemsstaterna och regionerna, som inte bör vara bindande och som bör kunna ändras beroende på den lokala dynamiken. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet föreslår att kommissionen samordnar ett förfarande för samråd och dialog om framtida makroregionala strategier. Parlamentet anser att prioriterade områden måste fastställas med tanke på det bristande samarbetet eller behovet av att förbättra det befintliga samarbetet mellan de europeiska regioner som tillhör olika medlemsstater men som delar bosättningsområde. Parlamentet anser att denna dialog bör utmynna i en preliminär plan för de europeiska makroregionerna, i nära samråd med framför allt de berörda medlemsstaterna och regionerna, som inte bör vara bindande och som bör kunna ändras beroende på den lokala dynamiken.

| 12. | Europaparlamentet anser att man inom de makroregionala strategierna bättre måste anpassa finansieringsnivåerna, liksom utnyttjandet av de befintliga resurserna och samordningen av instrument. Även om dessa strategier inte kräver ytterligare finansiering, institutionella instrument eller förordningar, behövs det finansiering för kontrollen av dessa i form av anslag till tekniskt stöd och anslag till inledande utvärdering och datainsamling samt till eventuell lansering. Den makroregionala strategin bör dessutom främja strukturprojekt, med hänsyn tagen till den fleråriga budgetramen för perioden 2014–2020. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet anser att man inom de makroregionala strategierna bättre måste anpassa finansieringsnivåerna, liksom utnyttjandet av de befintliga resurserna och samordningen av instrument. Även om dessa strategier inte kräver ytterligare finansiering, institutionella instrument eller förordningar, behövs det finansiering för kontrollen av dessa i form av anslag till tekniskt stöd och anslag till inledande utvärdering och datainsamling samt till eventuell lansering. Den makroregionala strategin bör dessutom främja strukturprojekt, med hänsyn tagen till den fleråriga budgetramen för perioden 2014–2020.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att beakta EU:s makroregionala strategier när man fattar beslut om budgetanslag, såsom sammanhållnings- och strukturfonderna, forskning och utveckling och framför allt regionalt samarbete. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att beakta EU:s makroregionala strategier när man fattar beslut om budgetanslag, såsom sammanhållnings- och strukturfonderna, forskning och utveckling och framför allt regionalt samarbete.

| 14. | Europaparlamentet anser att de operativa programmen bör vara nära knutna till motsvarande prioriteringar i de makroregionala strategierna, för att säkerställa bästa möjliga samordning av mål och medel. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet anser att de operativa programmen bör vara nära knutna till motsvarande prioriteringar i de makroregionala strategierna, för att säkerställa bästa möjliga samordning av mål och medel.

Framtidsutsikter i Medelhavsområdet

| 15. | Europaparlamentet stöder inrättandet av en makroregional strategi för Medelhavsområdet, så att man kan erbjuda en åtgärdsplan för att hantera gemensamma utmaningar och problem som länderna och regionerna runt Medelhavet står inför och strukturera detta område som är så viktigt för utvecklingen och integrationen i Europa, och uppmanar rådet och kommissionen att agera snabbt i denna fråga. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet stöder inrättandet av en makroregional strategi för Medelhavsområdet, så att man kan erbjuda en åtgärdsplan för att hantera gemensamma utmaningar och problem som länderna och regionerna runt Medelhavet står inför och strukturera detta område som är så viktigt för utvecklingen och integrationen i Europa, och uppmanar rådet och kommissionen att agera snabbt i denna fråga.

| 16. | Europaparlamentet anser att en makroregional strategi för Medelhavsområdet som kopplar samman europeiska, nationella, regionala och lokala myndigheter, regionala organisationer, finansinstitut och icke-statliga organisationer i den europeiska delen av Medelhavsområdet samt unionen för Medelhavet, och som är öppen mot länderna i grannskapsområdet och/eller föranslutningsländerna, på ett betydande sätt kan höja den politiska och operativa nivån med avseende på det territoriella samarbetet i detta område. Parlamentet betonar vikten av att man utnyttjar befintliga regionala organisationers erfarenheter, befintliga resurser och landvinningar. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet anser att en makroregional strategi för Medelhavsområdet som kopplar samman europeiska, nationella, regionala och lokala myndigheter, regionala organisationer, finansinstitut och icke-statliga organisationer i den europeiska delen av Medelhavsområdet samt unionen för Medelhavet, och som är öppen mot länderna i grannskapsområdet och/eller föranslutningsländerna, på ett betydande sätt kan höja den politiska och operativa nivån med avseende på det territoriella samarbetet i detta område. Parlamentet betonar vikten av att man utnyttjar befintliga regionala organisationers erfarenheter, befintliga resurser och landvinningar.

| 17. | Europaparlamentet understryker att makroregionen i Medelhavsområdet skulle kunna säkra att EU:s olika program för Medelhavsområdet kompletterar varandra och att befintlig finansiering används så effektivt som möjligt. Ett verkligt mervärde skulle också kunna tillföras konkreta projekt som genomförs inom ramen för unionen för Medelhavsområdet, och relevanta tredjeländer och regioner skulle kunna involveras inom ramen för grannskaps- och partnerskapsinstrumentet när strategin ska utarbetas, i strikt överensstämmelse med de rättsstatliga principerna och på grundval av respekten för mänskliga rättigheter, grundläggande friheter och demokratiska principer. Vid behov skulle principen ”mer för mer” kunna främjas. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet understryker att makroregionen i Medelhavsområdet skulle kunna säkra att EU:s olika program för Medelhavsområdet kompletterar varandra och att befintlig finansiering används så effektivt som möjligt. Ett verkligt mervärde skulle också kunna tillföras konkreta projekt som genomförs inom ramen för unionen för Medelhavsområdet, och relevanta tredjeländer och regioner skulle kunna involveras inom ramen för grannskaps- och partnerskapsinstrumentet när strategin ska utarbetas, i strikt överensstämmelse med de rättsstatliga principerna och på grundval av respekten för mänskliga rättigheter, grundläggande friheter och demokratiska principer. Vid behov skulle principen ”mer för mer” kunna främjas.

| 18. | Europaparlamentet betonar att Medelhavsområdet, i egenskap av decentraliserat samarbetsområde som sträcker sig utöver rent geografiska gränser, är viktigt för att stärka regionöverskridande beslutsfattande och utbyte av goda metoder, inte minst i fråga om demokrati, mänskliga rättigheter, rättsstatsprincipen, miljö, ekonomisk utveckling, ekoturism samt partnerskap som avser kultur, forskning, utbildning, ungdomar och idrott. Parlamentet betonar den särskilda vikten av utbildning som en katalysator för övergången till demokrati. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet betonar att Medelhavsområdet, i egenskap av decentraliserat samarbetsområde som sträcker sig utöver rent geografiska gränser, är viktigt för att stärka regionöverskridande beslutsfattande och utbyte av goda metoder, inte minst i fråga om demokrati, mänskliga rättigheter, rättsstatsprincipen, miljö, ekonomisk utveckling, ekoturism samt partnerskap som avser kultur, forskning, utbildning, ungdomar och idrott. Parlamentet betonar den särskilda vikten av utbildning som en katalysator för övergången till demokrati.

| 19. | Europaparlamentet anser att makroregionen i Medelhavsområdet måste utvecklas i enlighet med internationella regler om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, särskilt den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna och Unescos konvention om skydd för och främjande av mångfalden av kulturyttringar. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet anser att makroregionen i Medelhavsområdet måste utvecklas i enlighet med internationella regler om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, särskilt den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna och Unescos konvention om skydd för och främjande av mångfalden av kulturyttringar.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar med kraft rådet att följa upp sina slutsatser av den 24 juni 2011 och att ta hänsyn till den positiva attityd som de berörda nationella, regionala och lokala territorierna visat gentemot den adriatisk–joniska makroregionala strategin, historiska kopplingar, traditioner och de initiativ som tagits, genom att anta denna strategi under de kommande månaderna som ett första steg mot en makroregional strategi för Medelhavsområdet. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar med kraft rådet att följa upp sina slutsatser av den 24 juni 2011 och att ta hänsyn till den positiva attityd som de berörda nationella, regionala och lokala territorierna visat gentemot den adriatisk–joniska makroregionala strategin, historiska kopplingar, traditioner och de initiativ som tagits, genom att anta denna strategi under de kommande månaderna som ett första steg mot en makroregional strategi för Medelhavsområdet.

| 21. | Europaparlamentet betonar att den adriatisk-joniska makroregionala strategin utgör en betydelsefull faktor för försoning mellan områdena på västra Balkan och därmed kan hjälpa dessa länder på vägen mot EU-medlemskap. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet betonar att den adriatisk-joniska makroregionala strategin utgör en betydelsefull faktor för försoning mellan områdena på västra Balkan och därmed kan hjälpa dessa länder på vägen mot EU-medlemskap.

| 22. | Europaparlamentet ser gärna att det inrättas makroregionala strategier även för västra och östra Medelhavsområdet, som inbegriper viktiga sjöfartsaspekter och beaktar det stora antalet kust- och öregioner i Medelhavet liksom deras utvecklingsbehov. Parlamentet anser att man i dessa framtida strategier bör ta större hänsyn till miljöskydd, den biologiska mångfalden och hållbar turism. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet ser gärna att det inrättas makroregionala strategier även för västra och östra Medelhavsområdet, som inbegriper viktiga sjöfartsaspekter och beaktar det stora antalet kust- och öregioner i Medelhavet liksom deras utvecklingsbehov. Parlamentet anser att man i dessa framtida strategier bör ta större hänsyn till miljöskydd, den biologiska mångfalden och hållbar turism.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fullt ut tillämpa artikel 174 i EUF-fördraget genom en strategisk plan, i syfte att komma till rätta med öregionernas strukturella nackdelar och skapa förutsättningar för ekonomisk tillväxt och effektiv social och territoriell sammanhållning. Parlamentet understryker att särskild vikt måste läggas vid att garantera full tillgänglighet till och territoriell kontinuitet mellan dessa regioner och kontinenten genom lämplig finansiering. Parlamentet uppmanar dessutom med kraft kommissionen att anta åtgärder, t.ex. en ökning för öregioner av tröskelvärdet för stöd av mindre betydelse, i synnerhet avseende jordbruks-, transport- och fiskerisektorn, som bidrar till att göra öregionerna lika konkurrenskraftiga som fastlandsregionerna för att minska utvecklingsskillnaderna mellan Europas regioner och garantera att de effektivt integreras på den inre marknaden. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fullt ut tillämpa artikel 174 i EUF-fördraget genom en strategisk plan, i syfte att komma till rätta med öregionernas strukturella nackdelar och skapa förutsättningar för ekonomisk tillväxt och effektiv social och territoriell sammanhållning. Parlamentet understryker att särskild vikt måste läggas vid att garantera full tillgänglighet till och territoriell kontinuitet mellan dessa regioner och kontinenten genom lämplig finansiering. Parlamentet uppmanar dessutom med kraft kommissionen att anta åtgärder, t.ex. en ökning för öregioner av tröskelvärdet för stöd av mindre betydelse, i synnerhet avseende jordbruks-, transport- och fiskerisektorn, som bidrar till att göra öregionerna lika konkurrenskraftiga som fastlandsregionerna för att minska utvecklingsskillnaderna mellan Europas regioner och garantera att de effektivt integreras på den inre marknaden.

| 24. | Europaparlamentet hoppas att kommissionen kommer att ställa sig positiv till ödimensionen inom den makroregionala strategin för Medelhavsområdet, särskilt när man diskuterar statligt stöd som en legitim ersättning för de nackdelar som följer av en avlägsen belägenhet och när man anpassar sammanhållningspolitiken och innovations- och forskningspolitiken till öregionernas särskilda behov för att bättre integrera dem med Kontinentaleuropa. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet hoppas att kommissionen kommer att ställa sig positiv till ödimensionen inom den makroregionala strategin för Medelhavsområdet, särskilt när man diskuterar statligt stöd som en legitim ersättning för de nackdelar som följer av en avlägsen belägenhet och när man anpassar sammanhållningspolitiken och innovations- och forskningspolitiken till öregionernas särskilda behov för att bättre integrera dem med Kontinentaleuropa.

| 25. | Europaparlamentet betonar vikten av den kulturella och kreativa sektorn som en grundpelare för utveckling och sysselsättningsskapande i öregioner. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet betonar vikten av den kulturella och kreativa sektorn som en grundpelare för utveckling och sysselsättningsskapande i öregioner.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att fastställa vilka instrument som krävs för att utvärdera och lansera eventuella nya makroregionala initiativ i västra och östra Medelhavsområdet, som till exempel pilotprojekt. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att fastställa vilka instrument som krävs för att utvärdera och lansera eventuella nya makroregionala initiativ i västra och östra Medelhavsområdet, som till exempel pilotprojekt.

| 27. | Europaparlamentet betonar att viktiga insatsområden i makroregionen i Medelhavsområdet bör rikta sig till lämpliga subregionala nivåer för samarbete i specifika projekt. Insatsområdena bör omfatta energinät, vetenskapligt samarbete och innovation, kulturella nätverk, utbildning och fortbildning, turism, handel, miljöskydd, hållbar sjöfart, sjöfartskydd och sjösäkerhet samt skydd av den marina miljön mot föroreningar, överfiske och olagligt fiske, genom inrättandet av ett integrerat nätverk av rapporterings- och övervakningssystem för sjöfartsverksamhet, stärkning av goda styrelseformer och effektiv offentlig förvaltning för att främja sysselsättningen. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet betonar att viktiga insatsområden i makroregionen i Medelhavsområdet bör rikta sig till lämpliga subregionala nivåer för samarbete i specifika projekt. Insatsområdena bör omfatta energinät, vetenskapligt samarbete och innovation, kulturella nätverk, utbildning och fortbildning, turism, handel, miljöskydd, hållbar sjöfart, sjöfartskydd och sjösäkerhet samt skydd av den marina miljön mot föroreningar, överfiske och olagligt fiske, genom inrättandet av ett integrerat nätverk av rapporterings- och övervakningssystem för sjöfartsverksamhet, stärkning av goda styrelseformer och effektiv offentlig förvaltning för att främja sysselsättningen.

| 28. | Europaparlamentet anser att samordningen av dessa tre makroregionala strategier – västra Medelhavet, Adriatiska respektive Joniska havet och östra Medelhavet – skulle göra det möjligt att föra en samlad politik för hela Medelhavsområdet, i synergi med de prioriteringar som fastställs av de regionala och internationella organisationer, och framför allt med dem som fastställs av unionen för Medelhavsområdet, och att genomföra goda exempel som kan bidra till att EU-strategins mål om en smart och hållbar ekonomisk tillväxt uppnås. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet anser att samordningen av dessa tre makroregionala strategier – västra Medelhavet, Adriatiska respektive Joniska havet och östra Medelhavet – skulle göra det möjligt att föra en samlad politik för hela Medelhavsområdet, i synergi med de prioriteringar som fastställs av de regionala och internationella organisationer, och framför allt med dem som fastställs av unionen för Medelhavsområdet, och att genomföra goda exempel som kan bidra till att EU-strategins mål om en smart och hållbar ekonomisk tillväxt uppnås.

| 29. | Europaparlamentet anser att det är viktigt, särskilt efter händelserna under den arabiska våren, att den nya makroregionen bidrar till utarbetandet av en ny strategi med tredjeländer för korrekt hantering av immigrationsflöden, med beaktande av de ömsesidiga fördelar som den ökade rörligheten innebär, baserad på insatser för att bekämpa fattigdom, främja sysselsättning och rättvis handel, och därmed bidra till stabiliteten i makroregionen. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet anser att det är viktigt, särskilt efter händelserna under den arabiska våren, att den nya makroregionen bidrar till utarbetandet av en ny strategi med tredjeländer för korrekt hantering av immigrationsflöden, med beaktande av de ömsesidiga fördelar som den ökade rörligheten innebär, baserad på insatser för att bekämpa fattigdom, främja sysselsättning och rättvis handel, och därmed bidra till stabiliteten i makroregionen.

| 30. | Europaparlamentet anser, med tanke på att EU-regionerna kring Medelhavet delar sjö- och landgränser med Nordafrika, att en makroregional strategi skulle främja den södra dimensionen i EU:s grannskapspolitik och ge den en konkret territoriell dimension som skulle garantera en bättre hantering av migrationsflöden och få positiva effekter för de berörda ländernas ekonomier. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet anser, med tanke på att EU-regionerna kring Medelhavet delar sjö- och landgränser med Nordafrika, att en makroregional strategi skulle främja den södra dimensionen i EU:s grannskapspolitik och ge den en konkret territoriell dimension som skulle garantera en bättre hantering av migrationsflöden och få positiva effekter för de berörda ländernas ekonomier.

| 31. | Europaparlamentet anser att en makroregional strategi i Medelhavsområdet måste samordna den befintliga EU-finansieringen, i synnerhet den finansiering som görs via grannskapspolitiken, sammanhållningspolitiken och fonderna för territoriellt samarbete, för att genomföra projekt i syfte att hantera de gemensamma utmaningarna, såsom att skydda och utveckla kulturarvet i Europa och Medelhavsområdet. Parlamentet påminner om betydelsen av en samordnad och balanserad grannskapspolitik i söder och av kulturella projekt som är berättigade till stöd från Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) för att klara av dessa utmaningar. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet anser att en makroregional strategi i Medelhavsområdet måste samordna den befintliga EU-finansieringen, i synnerhet den finansiering som görs via grannskapspolitiken, sammanhållningspolitiken och fonderna för territoriellt samarbete, för att genomföra projekt i syfte att hantera de gemensamma utmaningarna, såsom att skydda och utveckla kulturarvet i Europa och Medelhavsområdet. Parlamentet påminner om betydelsen av en samordnad och balanserad grannskapspolitik i söder och av kulturella projekt som är berättigade till stöd från Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) för att klara av dessa utmaningar.

| 32. | Europaparlamentet betonar vikten av den kreativa och kulturella sektorn och anser att denna ekonomiska sektor kommer att spela en allt viktigare roll för ekonomisk tillväxt och sysselsättning i regionen. Parlamentet kräver att man lägger särskild vikt vid att genomföra kulturella och akademiska utbytesprogram och vid att stärka kulturella och stabila turistförbindelser. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet betonar vikten av den kreativa och kulturella sektorn och anser att denna ekonomiska sektor kommer att spela en allt viktigare roll för ekonomisk tillväxt och sysselsättning i regionen. Parlamentet kräver att man lägger särskild vikt vid att genomföra kulturella och akademiska utbytesprogram och vid att stärka kulturella och stabila turistförbindelser.

| 33. | Europaparlamentet anser att kulturturismen kan ha särskilt stor inverkan på Medelhavsområdet, både ur ekonomisk synvinkel och som en faktor för ömsesidig kunskap och förståelse mellan kulturer. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet anser att kulturturismen kan ha särskilt stor inverkan på Medelhavsområdet, både ur ekonomisk synvinkel och som en faktor för ömsesidig kunskap och förståelse mellan kulturer.

| 34. | Europaparlamentet betonar att en makroregion i Medelhavsområdet skulle främja den interkulturella dialogen, berika EU:s gemensamma kulturarv och mobilisera det civila samhället och därmed uppmuntra icke-statliga organisationer och folk i Medelhavsområdet att delta i EU:s kultur- och utbildningsprogram. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet betonar att en makroregion i Medelhavsområdet skulle främja den interkulturella dialogen, berika EU:s gemensamma kulturarv och mobilisera det civila samhället och därmed uppmuntra icke-statliga organisationer och folk i Medelhavsområdet att delta i EU:s kultur- och utbildningsprogram.

| 35. | Europaparlamentet påminner om den grundläggande roll som utbildning spelar för demokratin och för den ekonomiska och sociala utvecklingen, liksom om vikten av yrkesutbildning för att bekämpa ungdomsarbetslöshet. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet påminner om den grundläggande roll som utbildning spelar för demokratin och för den ekonomiska och sociala utvecklingen, liksom om vikten av yrkesutbildning för att bekämpa ungdomsarbetslöshet.

| 36. | Europaparlamentet understryker att det inom ramen för makroregionen i Medelhavsområdet och med hänsyn till de ungas motivation, särskilt i de sydliga länderna, är viktigt att stärka samarbetet i ungdomsfrågor genom att främja europeiska program och skapa synergier med det arbete som utförs av Medelhavskontoret för ungdom. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet understryker att det inom ramen för makroregionen i Medelhavsområdet och med hänsyn till de ungas motivation, särskilt i de sydliga länderna, är viktigt att stärka samarbetet i ungdomsfrågor genom att främja europeiska program och skapa synergier med det arbete som utförs av Medelhavskontoret för ungdom.

| 37. | Europaparlamentet betonar vikten av att särskilt fokusera på ungdomar, eftersom de kommer att utgöra grunden för en ny generation och ha störst inflytande på hur deras respektive länder kommer att möta framtida utmaningar. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet betonar vikten av att särskilt fokusera på ungdomar, eftersom de kommer att utgöra grunden för en ny generation och ha störst inflytande på hur deras respektive länder kommer att möta framtida utmaningar.

| 38. | Europaparlamentet rekommenderar att man, i syfte att främja utbytesprogram, dynamisk forskning, innovation och livslångt lärande, inrättar nätverk med högre utbildnings- och forskningsinstitutioner i den framtida makroregionen i Medelhavsområdet och utvecklar utbildningsinfrastrukturen i regionen samt avskaffar hindren för rörlighet bland studerande, personer som genomgår yrkesutbildning, unga volontärer, lärare, utbildare, forskare och administrativ personal. Parlamentet betonar behovet av att förbättra kvaliteten på undervisning och forskning i dessa nätverk genom att anslå tillräckliga medel och stödja programmen Tempus och Erasmus Mundus, särskilt med hänsyn till det låga antal personer som har mottagit stöd inom ramen för Erasmus Mundus-programmet i Medelhavsområdet. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet rekommenderar att man, i syfte att främja utbytesprogram, dynamisk forskning, innovation och livslångt lärande, inrättar nätverk med högre utbildnings- och forskningsinstitutioner i den framtida makroregionen i Medelhavsområdet och utvecklar utbildningsinfrastrukturen i regionen samt avskaffar hindren för rörlighet bland studerande, personer som genomgår yrkesutbildning, unga volontärer, lärare, utbildare, forskare och administrativ personal. Parlamentet betonar behovet av att förbättra kvaliteten på undervisning och forskning i dessa nätverk genom att anslå tillräckliga medel och stödja programmen Tempus och Erasmus Mundus, särskilt med hänsyn till det låga antal personer som har mottagit stöd inom ramen för Erasmus Mundus-programmet i Medelhavsområdet.

| 39. | Europaparlamentet konstaterar att konstnärers och konstverks rörlighet i Europa och Medelhavsområdet begränsas av olika hinder, som varierar mellan länder och regioner och inte bara hänger samman med viseringsproblem utan även med avsaknaden av en status för konstnärer och med de villkor som gäller för konstnärer i egenskap av skapare av konstnärliga verk, i synnerhet i de sydliga länderna. Parlamentet anser att en makroregion i Medelhavsområdet skulle främja ett ömsesidigt erkännande av konstnärers status, erbjuda en möjlighet att diskutera rörlighet och optimera utnyttjande av utbildningsprogram, arbete i nätverk och fri rörlighet för kulturaktörer, konstnärer och konstverk. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet konstaterar att konstnärers och konstverks rörlighet i Europa och Medelhavsområdet begränsas av olika hinder, som varierar mellan länder och regioner och inte bara hänger samman med viseringsproblem utan även med avsaknaden av en status för konstnärer och med de villkor som gäller för konstnärer i egenskap av skapare av konstnärliga verk, i synnerhet i de sydliga länderna. Parlamentet anser att en makroregion i Medelhavsområdet skulle främja ett ömsesidigt erkännande av konstnärers status, erbjuda en möjlighet att diskutera rörlighet och optimera utnyttjande av utbildningsprogram, arbete i nätverk och fri rörlighet för kulturaktörer, konstnärer och konstverk.

| 40. | Europaparlamentet anser att man under nästa programperiod bör genomföra ett ”Erasmusprogram för Europa och Medelhavsområdet”, i syfte att främja rörlighet över gränserna för studenter från båda sidorna av Medelhavet, samt ett ”Leonardo da Vinci-program för Europa och Medelhavsområdet” för ungdomar som, inom ramen för en makroregional strategi, vill skaffa sig yrkesutbildning utomlands. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet anser att man under nästa programperiod bör genomföra ett ”Erasmusprogram för Europa och Medelhavsområdet”, i syfte att främja rörlighet över gränserna för studenter från båda sidorna av Medelhavet, samt ett ”Leonardo da Vinci-program för Europa och Medelhavsområdet” för ungdomar som, inom ramen för en makroregional strategi, vill skaffa sig yrkesutbildning utomlands.

| 41. | Europaparlamentet betonar behovet av att vidta åtgärder för att motverka den tilltagande kompetensflykten från denna region. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet betonar behovet av att vidta åtgärder för att motverka den tilltagande kompetensflykten från denna region.

| 42. | Europaparlamentet anser att man bör dra största möjliga nytta av Medelhavsområdets historiska, kulturella och språkliga mångfald, som är en innovationskälla som främjar kulturella och kreativa industrier samt turistnäringen. Samarbete mellan museer och kulturinrättningar bör också uppmuntras och stödjas. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet anser att man bör dra största möjliga nytta av Medelhavsområdets historiska, kulturella och språkliga mångfald, som är en innovationskälla som främjar kulturella och kreativa industrier samt turistnäringen. Samarbete mellan museer och kulturinrättningar bör också uppmuntras och stödjas.

| 43. | Europaparlamentet påminner om att länderna runt Medelhavet särskilt intresserar sig för europeisk film och europeiska audiovisuella verk, som fortfarande i hög grad påverkar dialogen mellan kulturerna i denna region, som en del av det nuvarande skedet i den demokratiska utvecklingen i dessa samhällen. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet påminner om att länderna runt Medelhavet särskilt intresserar sig för europeisk film och europeiska audiovisuella verk, som fortfarande i hög grad påverkar dialogen mellan kulturerna i denna region, som en del av det nuvarande skedet i den demokratiska utvecklingen i dessa samhällen.

| 44. | Europaparlamentet föreslår att bättre samarbete och handel bör eftersträvas med tredjeländer i syfte att främja den europeiska produktionens status på den globala marknaden, särskilt i Medelhavsområdet, och därmed uppmuntra kulturella utbyten och nya initiativ till stöd för dialogen mellan Europa och Medelhavsområdet och den demokratiska utvecklingen i hela området, inte minst med tanke på de åtaganden som gjordes vid Europa–Medelhavskonferensen om film. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet föreslår att bättre samarbete och handel bör eftersträvas med tredjeländer i syfte att främja den europeiska produktionens status på den globala marknaden, särskilt i Medelhavsområdet, och därmed uppmuntra kulturella utbyten och nya initiativ till stöd för dialogen mellan Europa och Medelhavsområdet och den demokratiska utvecklingen i hela området, inte minst med tanke på de åtaganden som gjordes vid Europa–Medelhavskonferensen om film.

| 45. | Europaparlamentet uppmanar de berörda medlemsstaterna att uppmuntra den samarbetsvilja som har visat sig i samband med utarbetandet av detta betänkande och uppmanar med kraft det framtida cypriotiska ordförandeskapet att stödja detta projekt så att kommissionen och rådet utan dröjsmål kan anta en handlingsplan för den makroregionala strategin för Medelhavsområdet. Parlamentet understryker dessutom vikten av mellanstatligt och interregionalt samarbete vid utarbetandet av en makroregional strategi. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet uppmanar de berörda medlemsstaterna att uppmuntra den samarbetsvilja som har visat sig i samband med utarbetandet av detta betänkande och uppmanar med kraft det framtida cypriotiska ordförandeskapet att stödja detta projekt så att kommissionen och rådet utan dröjsmål kan anta en handlingsplan för den makroregionala strategin för Medelhavsområdet. Parlamentet understryker dessutom vikten av mellanstatligt och interregionalt samarbete vid utarbetandet av en makroregional strategi.

*

* *

| 46. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT C 351 E, 2.12.2011, s. 1.

(2)  EUT C 50 E, 21.2.2012, s. 55.

(3)  EUT C 188 E, 28.6.2012, s. 30.

(4)  Antagna texter, P7_TA(2011)0154.

(5)  Antagna texter, P7_TA(2011)0285.

(6)  Antagna texter, P7_TA(2011)0576.

(7)  Antagna texter, P7_TA(2012)0016.

(8)  8743/1/2011 REV 1.

---

| 29.11.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 349/9 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 349/9

---

Tisdagen den 3 juli 2012Genomförandet av EU:s vattenlagstiftning

P7_TA(2012)0273

Europaparlamentets resolution av den 3 juli 2012 om genomförandet av EU:s vattenlagstiftning, i väntan på ett nödvändigt övergripande synsätt på europeiska vattenutmaningar (2011/2297(INI))

2013/C 349 E/02

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (1) (vattendirektivet), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (1) (vattendirektivet),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/118/EG av den 12 december 2006 om skydd för grundvatten mot föroreningar och försämring (2) (grundvattendirektivet), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/118/EG av den 12 december 2006 om skydd för grundvatten mot föroreningar och försämring (2) (grundvattendirektivet),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/105/EG av den 16 december 2008 om miljökvalitetsnormer inom vattenpolitikens område och ändring och senare upphävande av rådets direktiv 82/176/EEG, 83/513/EEG, 84/156/EEG, 84/491/EEG och 86/280/EEG, samt om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG (3) (direktivet om miljökvalitetsnormer), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/105/EG av den 16 december 2008 om miljökvalitetsnormer inom vattenpolitikens område och ändring och senare upphävande av rådets direktiv 82/176/EEG, 83/513/EEG, 84/156/EEG, 84/491/EEG och 86/280/EEG, samt om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG (3) (direktivet om miljökvalitetsnormer),

| — | med beaktande av rådets direktiv 91/271/EEG av den 21 maj 1991 om rening av avloppsvatten från tätbebyggelse (4) (avloppsdirektivet), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 91/271/EEG av den 21 maj 1991 om rening av avloppsvatten från tätbebyggelse (4) (avloppsdirektivet),

| — | med beaktande av rådets direktiv 91/676/EEG av den 12 december 1991 om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket (5) (nitratdirektivet), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 91/676/EEG av den 12 december 1991 om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket (5) (nitratdirektivet),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/60/EG av den 23 oktober 2007 om bedömning och hantering av översvämningsrisker (6) (översvämningsdirektivet), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/60/EG av den 23 oktober 2007 om bedömning och hantering av översvämningsrisker (6) (översvämningsdirektivet),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 av den 21 oktober 2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 av den 21 oktober 2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden (7),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 av den 18 december 2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach), inrättande av en europeisk kemikaliemyndighet, ändring av direktiv 1999/45/EG och upphävande av rådets förordning (EEG) nr 793/93 och kommissionens förordning (EG) nr 1488/94 samt rådets direktiv 76/769/EEG och kommissionens direktiv 91/155/EEG, 93/67/EEG, 93/105/EG och 2000/21/EG (8) (Reachförordningen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 av den 18 december 2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach), inrättande av en europeisk kemikaliemyndighet, ändring av direktiv 1999/45/EG och upphävande av rådets förordning (EEG) nr 793/93 och kommissionens förordning (EG) nr 1488/94 samt rådets direktiv 76/769/EEG och kommissionens direktiv 91/155/EEG, 93/67/EEG, 93/105/EG och 2000/21/EG (8) (Reachförordningen),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/128/EG av den 21 oktober 2009 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder för att uppnå en hållbar användning av bekämpningsmedel (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/128/EG av den 21 oktober 2009 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder för att uppnå en hållbar användning av bekämpningsmedel (9),

| — | med beaktande av rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter (10) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/147/EG av den 30 november 2009 om bevarande av vilda fåglar (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter (10) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/147/EG av den 30 november 2009 om bevarande av vilda fåglar (11),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012 av den 22 maj 2012 om tillhandahållande på marknaden och användning av biocidprodukter (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012 av den 22 maj 2012 om tillhandahållande på marknaden och användning av biocidprodukter (12),

| — | med beaktande av kommissionens kommande strategi för att skydda Europas vattenresurser, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens kommande strategi för att skydda Europas vattenresurser,

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén med titeln ”Vår livförsäkring, vårt naturkapital – en strategi för biologisk mångfald i EU fram till 2020” (COM(2011)0244), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén med titeln ”Vår livförsäkring, vårt naturkapital – en strategi för biologisk mångfald i EU fram till 2020” (COM(2011)0244),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om en färdplan för ett resurseffektivt Europa (COM(2011)0571), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om en färdplan för ett resurseffektivt Europa (COM(2011)0571),

| — | med beaktande av det kommande Europeiska innovationspartnerskapet om vatten, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det kommande Europeiska innovationspartnerskapet om vatten,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 18 juli 2007 om problemet med torka och vattenbrist i Europeiska unionen (COM(2007)0414), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 18 juli 2007 om problemet med torka och vattenbrist i Europeiska unionen (COM(2007)0414),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 mars 2012 om det sjätte världsforumet för vatten i Marseille den 12–17 mars 2012 (13) och den där antagna plattformen för kompromisser och lösningar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 mars 2012 om det sjätte världsforumet för vatten i Marseille den 12–17 mars 2012 (13) och den där antagna plattformen för kompromisser och lösningar,

| — | med beaktande av sin resolution av den 9 oktober 2008 om problemet med vattenbrist och torka i Europeiska unionen (14), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 9 oktober 2008 om problemet med vattenbrist och torka i Europeiska unionen (14),

| — | med beaktande av sin resolution av den 6 maj 2010 om kommissionens vitbok med rubriken: ”Anpassning till klimatförändring: en europeisk handlingsram” (15), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 6 maj 2010 om kommissionens vitbok med rubriken: ”Anpassning till klimatförändring: en europeisk handlingsram” (15),

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och yttrandena från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och utskottet för framställningar (A7-0192/2012), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och yttrandena från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och utskottet för framställningar (A7-0192/2012), och av följande skäl:

| A. | Vattendirektivet upprättade en ram för att skydda och återställa rent vatten i EU och säkerställa en långsiktigt hållbar vattenanvändning, och syftar till att nå ”god ekologisk och kemisk status” senast 2015, men granskningen av de förvaltningsplaner för avrinningsdistrikt som inrättades av medlemsstaterna enligt direktivet visade att ett betydande antal vattenförekomster i EU inte kommer att nå ”god status” senast 2015 på grund av såväl mångåriga som framväxande utmaningar. |
| --- | --- |

A.

Vattendirektivet upprättade en ram för att skydda och återställa rent vatten i EU och säkerställa en långsiktigt hållbar vattenanvändning, och syftar till att nå ”god ekologisk och kemisk status” senast 2015, men granskningen av de förvaltningsplaner för avrinningsdistrikt som inrättades av medlemsstaterna enligt direktivet visade att ett betydande antal vattenförekomster i EU inte kommer att nå ”god status” senast 2015 på grund av såväl mångåriga som framväxande utmaningar.

| B. | Den biologiska mångfalden i Europas färskvatten är i kris med 37 procent av fiskarterna i Europas färskvatten och 40 procent av blötdjuren utrotningshotade enligt kriterierna i Internationella naturvårdsunionens rödlista. |
| --- | --- |

B.

Den biologiska mångfalden i Europas färskvatten är i kris med 37 procent av fiskarterna i Europas färskvatten och 40 procent av blötdjuren utrotningshotade enligt kriterierna i Internationella naturvårdsunionens rödlista.

| C. | Vatten är särskilt sårbart vad gäller följderna av klimatförändringarna, något som kan leda till en minskning av kvantiteten och kvaliteten på det vatten, i synnerhet dricksvatten, som finns tillgängligt såväl som till en ökning av frekvensen av och intensiteten i översvämningar och torkperioder. |
| --- | --- |

C.

Vatten är särskilt sårbart vad gäller följderna av klimatförändringarna, något som kan leda till en minskning av kvantiteten och kvaliteten på det vatten, i synnerhet dricksvatten, som finns tillgängligt såväl som till en ökning av frekvensen av och intensiteten i översvämningar och torkperioder.

| D. | Vatten är en oförytterlig och livsnödvändig allmän tillgång och rättvis vattenförvaltning spelar en avgörande roll för att bevara världens naturtillgångar och ekosystemtjänster, samt i alla aspekter av resursanvändning och ekonomisk produktion. Företagens framtid i Europa är beroende av att man finner effektiva lösningar, som är både ansvarsfulla och fungerande, på de aktuella utmaningarna på vattenområdet och på förvaltning av de befintliga vattentillgångarna, vilka har direkta konsekvenser för människors hälsa, energiproduktionen, jordbruket och livsmedelstryggheten. |
| --- | --- |

D.

Vatten är en oförytterlig och livsnödvändig allmän tillgång och rättvis vattenförvaltning spelar en avgörande roll för att bevara världens naturtillgångar och ekosystemtjänster, samt i alla aspekter av resursanvändning och ekonomisk produktion. Företagens framtid i Europa är beroende av att man finner effektiva lösningar, som är både ansvarsfulla och fungerande, på de aktuella utmaningarna på vattenområdet och på förvaltning av de befintliga vattentillgångarna, vilka har direkta konsekvenser för människors hälsa, energiproduktionen, jordbruket och livsmedelstryggheten.

| E. | Europa utvinner för närvarande runt 13 procent av sitt totalt tillgängliga färskvatten, vilket redan ger upphov till viss vattenstress. På många platser i Europa är vattenuttaget större än vad som är hållbart och hotar vilda djur och växter, samhällets vattenförsörjning, och olika ekonomiska användningsområden för vatten. I några sydeuropeiska regioner har vattenförbrukningsindex stigit med över 40 procent, vilket medför en förhöjd stresspåverkan. |
| --- | --- |

E.

Europa utvinner för närvarande runt 13 procent av sitt totalt tillgängliga färskvatten, vilket redan ger upphov till viss vattenstress. På många platser i Europa är vattenuttaget större än vad som är hållbart och hotar vilda djur och växter, samhällets vattenförsörjning, och olika ekonomiska användningsområden för vatten. I några sydeuropeiska regioner har vattenförbrukningsindex stigit med över 40 procent, vilket medför en förhöjd stresspåverkan.

| F. | Det halvtorra klimatet i stora områden i Sydeuropa karaktäriseras också av en mycket ojämn fördelning av vattenresurserna och denna oregelbundna fördelning visar en tendens att förstärkas på grund av klimatförändringarna. |
| --- | --- |

F.

Det halvtorra klimatet i stora områden i Sydeuropa karaktäriseras också av en mycket ojämn fördelning av vattenresurserna och denna oregelbundna fördelning visar en tendens att förstärkas på grund av klimatförändringarna.

| G. | EU:s strategi Europa 2020 förutser en effektivare resursanvändning, men aktuella trender i vattenanvändningen är ofta ohållbara beroende på ineffektiva metoder som leder till slöseri med vatten. System för vatteninfrastruktur är ofta omoderna, såväl i de mest utvecklade regionerna som i de minst utvecklade, och det finns en brist på information om verklig prestanda och verkliga förluster. |
| --- | --- |

G.

EU:s strategi Europa 2020 förutser en effektivare resursanvändning, men aktuella trender i vattenanvändningen är ofta ohållbara beroende på ineffektiva metoder som leder till slöseri med vatten. System för vatteninfrastruktur är ofta omoderna, såväl i de mest utvecklade regionerna som i de minst utvecklade, och det finns en brist på information om verklig prestanda och verkliga förluster.

| H. | En övergång till en grön ekonomi kan endast uppnås om hänsyn tas till vattenproblemen. |
| --- | --- |

H.

En övergång till en grön ekonomi kan endast uppnås om hänsyn tas till vattenproblemen.

| I. | Avloppsvatten som inte är renat på ett fackmässigt sätt fortsätter att smutsa ner Europas kuster och det är absolut nödvändigt att påskynda införandet av en infrastruktur för rening av avloppsvatten i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

I.

Avloppsvatten som inte är renat på ett fackmässigt sätt fortsätter att smutsa ner Europas kuster och det är absolut nödvändigt att påskynda införandet av en infrastruktur för rening av avloppsvatten i medlemsstaterna.

Genomförande av EU:s vattenlagstiftning: framgångar och klyftor

| 1. | Europaparlamentet erkänner att vattendirektivet utgör en solid och ambitiös lagstiftningsbas för integrerad vattenförvaltning i EU på lång sikt. Parlamentet välkomnar de förbättringar som gjorts i kvaliteten på europeiskt vatten och europeisk avloppsbehandling på senare år. Parlamentet påpekar emellertid att genomförandetakten har varit långsam och ojämn i medlemsstaterna och regionerna och att genomförandet av vattendirektivet måste förbättras avsevärt för att nå ”god status” för europeiska vatten senast 2015. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet erkänner att vattendirektivet utgör en solid och ambitiös lagstiftningsbas för integrerad vattenförvaltning i EU på lång sikt. Parlamentet välkomnar de förbättringar som gjorts i kvaliteten på europeiskt vatten och europeisk avloppsbehandling på senare år. Parlamentet påpekar emellertid att genomförandetakten har varit långsam och ojämn i medlemsstaterna och regionerna och att genomförandet av vattendirektivet måste förbättras avsevärt för att nå ”god status” för europeiska vatten senast 2015.

| 2. | Europaparlamentet förklarar att vatten är en gemensam tillgång för mänskligheten och en kollektiv nyttighet och tillgång till vatten bör vara en grundläggande och allmän rättighet. Parlamentet betonar att en hållbar vattenanvändning är en nödvändig förutsättning för miljö och hälsa och har grundläggande betydelse för klimatregleringscykeln. Parlamentet upprepar behovet av att anpassa reglerna för den inre marknaden till vattensektorns särdrag och uppmanar medlemsstaterna att i linje med subsidiaritetsprincipen förvalta vattenresurser och vattenfaciliteter i enlighet med artikel 9 i vattendirektivet. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet förklarar att vatten är en gemensam tillgång för mänskligheten och en kollektiv nyttighet och tillgång till vatten bör vara en grundläggande och allmän rättighet. Parlamentet betonar att en hållbar vattenanvändning är en nödvändig förutsättning för miljö och hälsa och har grundläggande betydelse för klimatregleringscykeln. Parlamentet upprepar behovet av att anpassa reglerna för den inre marknaden till vattensektorns särdrag och uppmanar medlemsstaterna att i linje med subsidiaritetsprincipen förvalta vattenresurser och vattenfaciliteter i enlighet med artikel 9 i vattendirektivet.

| 3. | Europaparlamentet noterar att det trots framstegen i genomförandet av direktivet om rening av avloppsvatten från tätbebyggelse fortfarande finns brister när det gäller uppfyllandet av kraven i fråga om uppsamlingssystem och/eller rening. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet noterar att det trots framstegen i genomförandet av direktivet om rening av avloppsvatten från tätbebyggelse fortfarande finns brister när det gäller uppfyllandet av kraven i fråga om uppsamlingssystem och/eller rening.

| 4. | Europaparlamentet betonar att stor vikt bör läggas på genomförandet av gällande vattenlagstiftning samtidigt som det finns särskilda klyftor som behöver fyllas både genom att anpassa befintlig lagstiftning till vattenprioriteringarna och med ny lagstiftning för att komma till rätta med inverkan på särskilda sektorer eller verksamheter. Hänsyn bör tas till den betydelse som samarbetet mellan förvaltningens olika aktörer och övriga berörda har för en hållbar vattenförvaltning. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet betonar att stor vikt bör läggas på genomförandet av gällande vattenlagstiftning samtidigt som det finns särskilda klyftor som behöver fyllas både genom att anpassa befintlig lagstiftning till vattenprioriteringarna och med ny lagstiftning för att komma till rätta med inverkan på särskilda sektorer eller verksamheter. Hänsyn bör tas till den betydelse som samarbetet mellan förvaltningens olika aktörer och övriga berörda har för en hållbar vattenförvaltning.

| 5. | Europaparlamentet upprepar sin ståndpunkt att kommissionen måste lägga fram ett lagförslag, liknande översvämningsdirektivet, och som främjar antagandet av en EU-politik för vattenbrist, torka och anpassning till klimatförändringar. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet upprepar sin ståndpunkt att kommissionen måste lägga fram ett lagförslag, liknande översvämningsdirektivet, och som främjar antagandet av en EU-politik för vattenbrist, torka och anpassning till klimatförändringar.

| 6. | Europaparlamentet betraktar kommissionens kommande strategi för att skydda Europas vattenresurser som EU:s politiska åtgärd för att hantera aktuella och kommande vattenproblem, med målet att säkra tillräcklig tillgång på vatten av god kvalitet för hållbar och rättvis vattenanvändning fram till 2050 utan att inkräkta på de suveräna nationella rättigheterna till vattnet. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet betraktar kommissionens kommande strategi för att skydda Europas vattenresurser som EU:s politiska åtgärd för att hantera aktuella och kommande vattenproblem, med målet att säkra tillräcklig tillgång på vatten av god kvalitet för hållbar och rättvis vattenanvändning fram till 2050 utan att inkräkta på de suveräna nationella rättigheterna till vattnet.

| 7. | Europaparlamentet påminner medlemsstaterna om deras skyldighet att i enlighet med vattendirektivet nå en god vattenstatus senast 2015. Parlamentet uppmanar kommissionen att vidta beslutsamma åtgärder för att få slut på medlemsstaternas överträdelser av unionsrätten på vattenområdet. Parlamentet kräver samtidigt att omfattande riktlinjer och effektiva instrument utvecklas och görs tillgängliga för att gynna kapacitetsuppbyggnad, särskilt för regionala myndigheter och instanser för förvaltning av avrinningsområden, för att säkerställa lika villkor och hjälpa medlemsstaterna att åstadkomma bättre efterlevnad i kommande steg av genomförandet av EU:s vattenpolitik, i syfte att leva upp till vattenpolitiska åtaganden. Parlamentet påpekar att framställningar i många fall har avslöjat problem med införlivandet och det korrekta genomförandet av EU:s vattenlagstiftning och uppmanar kommissionen att vara mer beslutsam i sina undersökningar, särskilt när den undersöker framställningar. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet påminner medlemsstaterna om deras skyldighet att i enlighet med vattendirektivet nå en god vattenstatus senast 2015. Parlamentet uppmanar kommissionen att vidta beslutsamma åtgärder för att få slut på medlemsstaternas överträdelser av unionsrätten på vattenområdet. Parlamentet kräver samtidigt att omfattande riktlinjer och effektiva instrument utvecklas och görs tillgängliga för att gynna kapacitetsuppbyggnad, särskilt för regionala myndigheter och instanser för förvaltning av avrinningsområden, för att säkerställa lika villkor och hjälpa medlemsstaterna att åstadkomma bättre efterlevnad i kommande steg av genomförandet av EU:s vattenpolitik, i syfte att leva upp till vattenpolitiska åtaganden. Parlamentet påpekar att framställningar i många fall har avslöjat problem med införlivandet och det korrekta genomförandet av EU:s vattenlagstiftning och uppmanar kommissionen att vara mer beslutsam i sina undersökningar, särskilt när den undersöker framställningar.

Vatteneffektivitet och resurshantering

| 8. | Europaparlamentet understryker vikten av vatteneffektivitet och kräver mer effektiv vattenanvändning, särskilt i sektorer som energi- och jordbrukssektorn, där förbrukningen av vatten är som störst. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet understryker vikten av vatteneffektivitet och kräver mer effektiv vattenanvändning, särskilt i sektorer som energi- och jordbrukssektorn, där förbrukningen av vatten är som störst.

| 9. | Europaparlamentet betonar sambandet mellan energiproduktion, energieffektivitet och tryggad vattenförsörjning. Parlamentet påpekar att ytterligare strategier och program, som t.ex. energilagring i vatten, behövs på europeisk nivå för att se till att den växande efterfrågan på energi inte äventyrar den tryggade vattenförsörjningen och att möjligheterna att minska energianvändningen genom vatteneffektivitet tas till vara. Parlamentet understryker att hänsyn till vattenanvändning ska tas när man analyserar hållbarheten för traditionella energikällor och energikällor med låga koldioxidutsläpp, däribland biobränslen och vattenkraft i synnerhet, och pekar särskilt på riskerna vid okonventionell naturgasutvinning. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet betonar sambandet mellan energiproduktion, energieffektivitet och tryggad vattenförsörjning. Parlamentet påpekar att ytterligare strategier och program, som t.ex. energilagring i vatten, behövs på europeisk nivå för att se till att den växande efterfrågan på energi inte äventyrar den tryggade vattenförsörjningen och att möjligheterna att minska energianvändningen genom vatteneffektivitet tas till vara. Parlamentet understryker att hänsyn till vattenanvändning ska tas när man analyserar hållbarheten för traditionella energikällor och energikällor med låga koldioxidutsläpp, däribland biobränslen och vattenkraft i synnerhet, och pekar särskilt på riskerna vid okonventionell naturgasutvinning.

| 10. | Europaparlamentet betonar att vattenanvändningens effektivitet och hållbarhet i jordbrukssektorn kan förbättras genom att införa innovativa tekniker och metoder, och genom förbättring av informationen till och medvetenheten hos lantbrukare och slutanvändare. Parlamentet betonar i detta sammanhang att samarbetet mellan markförvaltare och andra intressenter har goda förutsättningar att bidra till positiva resultat inom vattenskyddet. Parlamentet understryker vidare att tillräckliga vattenresurser bör mobiliseras för jordbruket, till exempel genom utveckling av vattenlagring, med tanke på de utmaningar som klimatförändringarna och en tryggad livsmedelsförsörjning innebär. Parlamentet konstaterar att jordbrukssektorn tar en stor del av vattenresurserna i anspråk och understryker vikten av vattenskydd och hållbar användning av vatten i den pågående översynen av den gemensamma jordbrukspolitiken. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet betonar att vattenanvändningens effektivitet och hållbarhet i jordbrukssektorn kan förbättras genom att införa innovativa tekniker och metoder, och genom förbättring av informationen till och medvetenheten hos lantbrukare och slutanvändare. Parlamentet betonar i detta sammanhang att samarbetet mellan markförvaltare och andra intressenter har goda förutsättningar att bidra till positiva resultat inom vattenskyddet. Parlamentet understryker vidare att tillräckliga vattenresurser bör mobiliseras för jordbruket, till exempel genom utveckling av vattenlagring, med tanke på de utmaningar som klimatförändringarna och en tryggad livsmedelsförsörjning innebär. Parlamentet konstaterar att jordbrukssektorn tar en stor del av vattenresurserna i anspråk och understryker vikten av vattenskydd och hållbar användning av vatten i den pågående översynen av den gemensamma jordbrukspolitiken.

| 11. | Europaparlamentet anser att det växande behovet av vatten kräver brådskande investeringar i konstbevattning och uppmanar kommissionen att främja lösningar för att råda bot på bristen på vatten, såsom konstgjord påfyllning av grundvattenreservoarerna, återvinning av vatten och utveckling av alternativa bevattningstekniker. Parlamentet understryker samtidigt hur viktigt det är att överföra kunskap och teknik med koppling till dessa tekniker, liksom till vattenskydd, vattenuppsamling, förvaltning av grundvatten och behandling av avloppsvatten. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet anser att det växande behovet av vatten kräver brådskande investeringar i konstbevattning och uppmanar kommissionen att främja lösningar för att råda bot på bristen på vatten, såsom konstgjord påfyllning av grundvattenreservoarerna, återvinning av vatten och utveckling av alternativa bevattningstekniker. Parlamentet understryker samtidigt hur viktigt det är att överföra kunskap och teknik med koppling till dessa tekniker, liksom till vattenskydd, vattenuppsamling, förvaltning av grundvatten och behandling av avloppsvatten.

| 12. | Europaparlamentet betonar att grundvattenbildningen är mycket stor under jordbruks- och skogsbruksmark och att jordbruket och skogsbruket redan bär ett särskilt ansvar för att bevara ett rent, kvalitativt högvärdigt grundvatten. Parlamentet erkänner därför jordbrukarnas hittillsvarande ansträngningar för att förbättra grundvattenkvaliteten. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet betonar att grundvattenbildningen är mycket stor under jordbruks- och skogsbruksmark och att jordbruket och skogsbruket redan bär ett särskilt ansvar för att bevara ett rent, kvalitativt högvärdigt grundvatten. Parlamentet erkänner därför jordbrukarnas hittillsvarande ansträngningar för att förbättra grundvattenkvaliteten.

| 13. | Europaparlamentet understryker att en miljömässigt och ekonomiskt sund strategi för vattensanering och avloppsvatten bör ta itu med förorening vid källan innan alla föroreningar släpps igenom till en kostsam behandling vid slutet av installationen, i synnerhet vad beträffar vatten som rinner genom förorenad jord. Parlamentet uppmuntrar användningen av avloppsvatten och biprodukter vid slutet av installationen som en ny resurs på basis av stränga kvalitetskrav. Parlamentet konstaterar att avloppsvatten utgör en energikälla genom återvinning av den värme eller energiförädling av det organiska material som vattnet för med sig och att man bör tillvarata denna möjlighet. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet understryker att en miljömässigt och ekonomiskt sund strategi för vattensanering och avloppsvatten bör ta itu med förorening vid källan innan alla föroreningar släpps igenom till en kostsam behandling vid slutet av installationen, i synnerhet vad beträffar vatten som rinner genom förorenad jord. Parlamentet uppmuntrar användningen av avloppsvatten och biprodukter vid slutet av installationen som en ny resurs på basis av stränga kvalitetskrav. Parlamentet konstaterar att avloppsvatten utgör en energikälla genom återvinning av den värme eller energiförädling av det organiska material som vattnet för med sig och att man bör tillvarata denna möjlighet.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar till uppdatering av EU:s vattenlagstiftning på lämpligt sätt för att ta tillräcklig hänsyn till tekniska framsteg för återanvändningen och återvinningen av vatten i syfte att möjliggöra kostnadseffektiv och energieffektiv återanvändning av behandlat avloppsvatten för bevattning samt återanvändningen av gråvatten i hushåll. Parlamentet efterlyser åtgärder för adekvat övervakning av återvunnet vattens kemiska och biologiska kvalitet. Parlamentet uppmanar kommissionen att studera tillvägagångssätt för att skapa incitament för en mer allmänt spridd användning av behandlat avloppsvatten, gråvatten och regnvatten för att bidra till en minskning av vattenstressen. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar till uppdatering av EU:s vattenlagstiftning på lämpligt sätt för att ta tillräcklig hänsyn till tekniska framsteg för återanvändningen och återvinningen av vatten i syfte att möjliggöra kostnadseffektiv och energieffektiv återanvändning av behandlat avloppsvatten för bevattning samt återanvändningen av gråvatten i hushåll. Parlamentet efterlyser åtgärder för adekvat övervakning av återvunnet vattens kemiska och biologiska kvalitet. Parlamentet uppmanar kommissionen att studera tillvägagångssätt för att skapa incitament för en mer allmänt spridd användning av behandlat avloppsvatten, gråvatten och regnvatten för att bidra till en minskning av vattenstressen.

| 15. | Europaparlamentet betonar att en minskning av vattenförbrukningen måste prioriteras. Parlamentet understryker betydelsen av ekodesign och vattenbesparande anordningar och kräver att mätning av vatten ska göras obligatorisk för alla sektorer och användare i alla EU-länder. Parlamentet uppmanar dessutom kommissionen att reglera vatteneffektiviteten hos anordningar som används i jordbruket. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet betonar att en minskning av vattenförbrukningen måste prioriteras. Parlamentet understryker betydelsen av ekodesign och vattenbesparande anordningar och kräver att mätning av vatten ska göras obligatorisk för alla sektorer och användare i alla EU-länder. Parlamentet uppmanar dessutom kommissionen att reglera vatteneffektiviteten hos anordningar som används i jordbruket.

| 16. | Europaparlamentet påminner om att omkring 20 procent av dricksvattnet i EU går till spillo på grund av ineffektivitet, varför en effektivare användning av vattenresurserna är av central betydelse för vattenförvaltningens hållbarhet och i synnerhet för att ta itu med problemen med vattenbrist och torka. Parlamentet framhåller att det brådskar med att granska tillståndet för vattenledningsnäten i EU med avseende på kvalitet, slitage och sammankoppling, eftersom eventuellt upp till 70 procent av vattnet i EU:s städer går till spillo genom läckor i nätet, och uppmuntra till infrastrukturinvesteringar. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet påminner om att omkring 20 procent av dricksvattnet i EU går till spillo på grund av ineffektivitet, varför en effektivare användning av vattenresurserna är av central betydelse för vattenförvaltningens hållbarhet och i synnerhet för att ta itu med problemen med vattenbrist och torka. Parlamentet framhåller att det brådskar med att granska tillståndet för vattenledningsnäten i EU med avseende på kvalitet, slitage och sammankoppling, eftersom eventuellt upp till 70 procent av vattnet i EU:s städer går till spillo genom läckor i nätet, och uppmuntra till infrastrukturinvesteringar.

Vatten och ekosystem

| 17. | Europaparlamentet konstaterar att vatten är i centrum av de flesta ekosystemtjänster och betonar betydelsen av adekvat vattenförvaltning för att nå målen för biologisk mångfald. Parlamentet betonar behovet av åtgärder för återbeskogning och återställande av våtmarker i förvaltningen av vattenresurserna. Parlamentet efterlyser bättre anpassning av vattendirektivets mål till Natura 2000. Parlamentet understryker att begreppet ”miljöflöden” bör införlivas i kunskapsbasen och att man i denna ska ta hänsyn till de ekosystemtjänster som underbyggs av vatten. Parlamentet understryker att man måste ta hänsyn till att förändringar i vattnets kretslopp beror på habitaten och att detta har inverkan på den procentandel vatten som återförs till kretsloppet. Vattnets kretslopp är inte likadant överallt och olikheter förekommer mellan kretsloppet i tropikerna, i Medelhavsområdet och på medelhöga och höga breddgrader. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet konstaterar att vatten är i centrum av de flesta ekosystemtjänster och betonar betydelsen av adekvat vattenförvaltning för att nå målen för biologisk mångfald. Parlamentet betonar behovet av åtgärder för återbeskogning och återställande av våtmarker i förvaltningen av vattenresurserna. Parlamentet efterlyser bättre anpassning av vattendirektivets mål till Natura 2000. Parlamentet understryker att begreppet ”miljöflöden” bör införlivas i kunskapsbasen och att man i denna ska ta hänsyn till de ekosystemtjänster som underbyggs av vatten. Parlamentet understryker att man måste ta hänsyn till att förändringar i vattnets kretslopp beror på habitaten och att detta har inverkan på den procentandel vatten som återförs till kretsloppet. Vattnets kretslopp är inte likadant överallt och olikheter förekommer mellan kretsloppet i tropikerna, i Medelhavsområdet och på medelhöga och höga breddgrader.

| 18. | Europaparlamentet betonar att vattenresurser och de ekosystem som är kopplade till dem är särskilt känsliga för klimatförändringarnas effekter, eftersom dessa förändringar skulle kunna leda till minskade vattenmängder och sämre vattenkvalitet, i synnerhet vad beträffar dricksvatten, samt för den ökade frekvensen och omfattningen av översvämningar och torka. Parlamentet uppmanar till att man i åtgärderna för begränsning av och anpassning till effekterna av klimatförändringarna vederbörligen beaktar effekterna på vattenresurserna. Parlamentet understryker betydelsen av riskförebyggande åtgärder samt begränsnings- och åtgärdsstrategier för att förhindra extrema vattenrelaterade fenomen. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet betonar att vattenresurser och de ekosystem som är kopplade till dem är särskilt känsliga för klimatförändringarnas effekter, eftersom dessa förändringar skulle kunna leda till minskade vattenmängder och sämre vattenkvalitet, i synnerhet vad beträffar dricksvatten, samt för den ökade frekvensen och omfattningen av översvämningar och torka. Parlamentet uppmanar till att man i åtgärderna för begränsning av och anpassning till effekterna av klimatförändringarna vederbörligen beaktar effekterna på vattenresurserna. Parlamentet understryker betydelsen av riskförebyggande åtgärder samt begränsnings- och åtgärdsstrategier för att förhindra extrema vattenrelaterade fenomen.

| 19. | Europaparlamentet betonar de effekter som klimatförändringarna kan få på vattenrelaterade ekosystem, vilket kan kräva djupgående och systematiska åtgärder för naturskydd och biologisk mångfald, och tvinga fram ett omfattande regelverk för storskalig förvaltning av påverkade vattenmassor, och särskilt för förvaltningen av våtmarker och påverkade vattensystem med beaktande av medlemsstaternas behörighet på området. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet betonar de effekter som klimatförändringarna kan få på vattenrelaterade ekosystem, vilket kan kräva djupgående och systematiska åtgärder för naturskydd och biologisk mångfald, och tvinga fram ett omfattande regelverk för storskalig förvaltning av påverkade vattenmassor, och särskilt för förvaltningen av våtmarker och påverkade vattensystem med beaktande av medlemsstaternas behörighet på området.

| 20. | Europaparlamentet konstaterar att vissa länder inte är drabbade av vattenbrist, men har svårt att hantera vattenöverskottet till följd av regelbundna eller kraftiga regn, översvämningar, floderosioner och föroreningar som påverkar avrinnings- och kustområden samt effekterna av dessa fenomen på lokalbefolkningen, vilket framgår av många framställningar som mottagits. Parlamentet uppmanar kommissionen att på lämpligt sätt analysera hur följderna av översvämningarna ska kunna förebyggas, med tanke på den märkbara ökningen av översvämningsriskerna i medlemsstaterna de senaste åren. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet konstaterar att vissa länder inte är drabbade av vattenbrist, men har svårt att hantera vattenöverskottet till följd av regelbundna eller kraftiga regn, översvämningar, floderosioner och föroreningar som påverkar avrinnings- och kustområden samt effekterna av dessa fenomen på lokalbefolkningen, vilket framgår av många framställningar som mottagits. Parlamentet uppmanar kommissionen att på lämpligt sätt analysera hur följderna av översvämningarna ska kunna förebyggas, med tanke på den märkbara ökningen av översvämningsriskerna i medlemsstaterna de senaste åren.

| 21. | Europaparlamentet betonar att kommissionen måste uppmana medlemsstaterna att främja omflyttning av miljövänlig jordbruksverksamhet till bergsområden i syfte att bekämpa den hydrogeologiska obalansen och underlätta vattenregleringen genom att återinföra bra sätt att bygga diken, avloppskanaler och vallar som kan minska de negativa konsekvenserna nedströms vid häftiga regn. På så sätt kan man även vid torrperioder se till att det finns samlade vattenresurser som även kan användas vid bekämpning av skogsbränder. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet betonar att kommissionen måste uppmana medlemsstaterna att främja omflyttning av miljövänlig jordbruksverksamhet till bergsområden i syfte att bekämpa den hydrogeologiska obalansen och underlätta vattenregleringen genom att återinföra bra sätt att bygga diken, avloppskanaler och vallar som kan minska de negativa konsekvenserna nedströms vid häftiga regn. På så sätt kan man även vid torrperioder se till att det finns samlade vattenresurser som även kan användas vid bekämpning av skogsbränder.

| 22. | Europaparlamentet noterar den viktiga roll som spelas av grundvattenreservoarer i vattnets kretslopp och i ett antal nyckelfrågor, däribland förorening av vatten, planer för begränsning av översvämningar, saltvattensinträngning och sättningar orsakade av långvarig uttömning av grundvattenreservoarerna. Parlamentet uppmanar kommissionen att framhålla vikten av hållbar förvaltning av grundvattenreservoarerna. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet noterar den viktiga roll som spelas av grundvattenreservoarer i vattnets kretslopp och i ett antal nyckelfrågor, däribland förorening av vatten, planer för begränsning av översvämningar, saltvattensinträngning och sättningar orsakade av långvarig uttömning av grundvattenreservoarerna. Parlamentet uppmanar kommissionen att framhålla vikten av hållbar förvaltning av grundvattenreservoarerna.

| 23. | Med tanke på de betydande risker som utforskningen och utvinningen av skiffergas innebär både för yt- och grundvatten, uppmanar Europaparlamentet kommissionen att se till att sådan verksamhet täcks av direktivet om miljökonsekvensbedömning. Parlamentet uppmanar även kommissionen att skyndsamt utfärda riktlinjer för insamling grundläggande övervakningsdata för vatten, som måste utföras innan någon fracking genomförs – både för utforskning och utvinning – och de kriterier som avses att användas för utvärdering av frackingverksamhetens inverkan på olika geologiska formationer, inbegripet eventuellt läckage till grundvattenreservoarer. |
| --- | --- |

23.

Med tanke på de betydande risker som utforskningen och utvinningen av skiffergas innebär både för yt- och grundvatten, uppmanar Europaparlamentet kommissionen att se till att sådan verksamhet täcks av direktivet om miljökonsekvensbedömning. Parlamentet uppmanar även kommissionen att skyndsamt utfärda riktlinjer för insamling grundläggande övervakningsdata för vatten, som måste utföras innan någon fracking genomförs – både för utforskning och utvinning – och de kriterier som avses att användas för utvärdering av frackingverksamhetens inverkan på olika geologiska formationer, inbegripet eventuellt läckage till grundvattenreservoarer.

| 24. | Europaparlamentet påminner om att markskydd är en nyckelkomponent för att bevara vattenkvaliteten. Parlamentet påpekar att orsakerna till och följderna av markförsämringen framför allt är av lokal och regional natur och att subsidiaritetsprincipen därför bör tillämpas. Parlamentet uppmanar alla medlemsstater att leva upp till sin förpliktelse att säkerställa markkvaliteten och att bevara markerna friska samt uppmanar eftertryckligt de medlemsstater som inte har några markskyddsbestämmelser att ta på sig sitt ansvar. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet påminner om att markskydd är en nyckelkomponent för att bevara vattenkvaliteten. Parlamentet påpekar att orsakerna till och följderna av markförsämringen framför allt är av lokal och regional natur och att subsidiaritetsprincipen därför bör tillämpas. Parlamentet uppmanar alla medlemsstater att leva upp till sin förpliktelse att säkerställa markkvaliteten och att bevara markerna friska samt uppmanar eftertryckligt de medlemsstater som inte har några markskyddsbestämmelser att ta på sig sitt ansvar.

| 25. | Europaparlamentet påpekar att integrerad vattenresursförvaltning och fysisk planering i avrinningsområden bör ta hänsyn till vattenberoende verksamheter inom ekonomin och till vattenbehovet hos alla användare samt behovet av en mer holistisk inställning till vattenbrist, och bör säkerställa hållbarheten i mänsklig verksamhet vad gäller vatten. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet påpekar att integrerad vattenresursförvaltning och fysisk planering i avrinningsområden bör ta hänsyn till vattenberoende verksamheter inom ekonomin och till vattenbehovet hos alla användare samt behovet av en mer holistisk inställning till vattenbrist, och bör säkerställa hållbarheten i mänsklig verksamhet vad gäller vatten.

| 26. | Europaparlamentet anser att avloppsvatten från källor i tätbebyggelse är en av de allvarligaste föroreningarna av vattenmiljön i floder och vid kusten och att ett framgångsrikt genomförande av direktivet om rening av avloppsvatten från tätbebyggelse kommer att ha stor inverkan på vattenkvaliteten i alla medlemsstater och därmed på ett framgångsrikt genomförande av vattendirektivet. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet anser att avloppsvatten från källor i tätbebyggelse är en av de allvarligaste föroreningarna av vattenmiljön i floder och vid kusten och att ett framgångsrikt genomförande av direktivet om rening av avloppsvatten från tätbebyggelse kommer att ha stor inverkan på vattenkvaliteten i alla medlemsstater och därmed på ett framgångsrikt genomförande av vattendirektivet.

| 27. | Europaparlamentet påpekar att de allvarliga effekter som sådan förorening kan ha på människors hälsa framgår av framställningar som mottagits från Irland (Galway), Frankrike (Bretagne) och andra medlemsstater. Parlamentet påminner om sin resolution av den 2 februari 2012 om de frågor som tagits upp av framställare om avfallshanteringsdirektivet och tillhörande direktiv i EU:s medlemsstater, där man framhåller de farliga nivåerna av vattenföroreningar till följd av dåligt skötta eller olagliga deponeringsanläggningar och stenbrott vilket lett till infiltration och förorening av grundvattnet och grundvattennivåerna. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet påpekar att de allvarliga effekter som sådan förorening kan ha på människors hälsa framgår av framställningar som mottagits från Irland (Galway), Frankrike (Bretagne) och andra medlemsstater. Parlamentet påminner om sin resolution av den 2 februari 2012 om de frågor som tagits upp av framställare om avfallshanteringsdirektivet och tillhörande direktiv i EU:s medlemsstater, där man framhåller de farliga nivåerna av vattenföroreningar till följd av dåligt skötta eller olagliga deponeringsanläggningar och stenbrott vilket lett till infiltration och förorening av grundvattnet och grundvattennivåerna.

| 28. | Europaparlamentet uppmärksammar ett antal negativa faktorer som är föremål för framställarnas klagomål, däribland avfallsdeponier, de behöriga myndigheternas bristande kontroll av vattenkvaliteten, inkorrekta eller olagliga jordbruks- och industrimetoder, stadsutveckling och energirelaterad utveckling samt jordbruket och industrin, har inverkan på miljön och folkhälsan och försämrar vattenkvaliteten. Parlamentet kräver därför att man ännu mer målinriktat skapar incitament för en effektiv vattenförvaltning, framför allt till förmån för de fattiga och landsbygdsbefolkningen, så att alla får tillgång till vatten till ett överkomligt pris, och så att vatten distribueras till områden som kämpar med underskott, särskilt sådana som ligger utanför större tätbebyggda områden försedda med infrastruktur för vatten. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmärksammar ett antal negativa faktorer som är föremål för framställarnas klagomål, däribland avfallsdeponier, de behöriga myndigheternas bristande kontroll av vattenkvaliteten, inkorrekta eller olagliga jordbruks- och industrimetoder, stadsutveckling och energirelaterad utveckling samt jordbruket och industrin, har inverkan på miljön och folkhälsan och försämrar vattenkvaliteten. Parlamentet kräver därför att man ännu mer målinriktat skapar incitament för en effektiv vattenförvaltning, framför allt till förmån för de fattiga och landsbygdsbefolkningen, så att alla får tillgång till vatten till ett överkomligt pris, och så att vatten distribueras till områden som kämpar med underskott, särskilt sådana som ligger utanför större tätbebyggda områden försedda med infrastruktur för vatten.

| 29. | Europaparlamentet anser att närsaltsutsläpp är en av flera faktorer bakom föroreningen av ytvattenförekomsterna, påverkar den biologiska mångfalden och reducerar värdefulla ekosystemtjänster. Parlamentet konstaterar att närsaltssituationen i över hälften av de fall som undersökts kan vara orsaken till att man inte förväntas uppnå ”god status” i ytvattenförekomster senast 2015. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet anser att närsaltsutsläpp är en av flera faktorer bakom föroreningen av ytvattenförekomsterna, påverkar den biologiska mångfalden och reducerar värdefulla ekosystemtjänster. Parlamentet konstaterar att närsaltssituationen i över hälften av de fall som undersökts kan vara orsaken till att man inte förväntas uppnå ”god status” i ytvattenförekomster senast 2015.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att intensifiera kampen mot de ökande utsläppen av föroreningar såsom antibiotika- och narkotikarester samt hormonrester från p-piller i vatten, eftersom dessa rester är hälso- och miljöskadliga. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att intensifiera kampen mot de ökande utsläppen av föroreningar såsom antibiotika- och narkotikarester samt hormonrester från p-piller i vatten, eftersom dessa rester är hälso- och miljöskadliga.

Kunskap och innovation

| 31. | Europaparlamentet inser att EU:s policyram har möjliggjort insamlingen av mindre fragmenterade uppgifter om vatten samt bättre övervakning. Parlamentet konstaterar dock bristen på tillförlitliga uppgifter om vattenmängd, till exempel vid utvinning och läckage. Parlamentet konstaterar att det finns möjlighet till bättre datahantering som bygger på förbättrade statistiska uppgifter och användning av datainsamlingsstationer och vatteninformationssystemet för Europa (WISE) samt GMES-övervakning av vattenresursernas tillstånd och påfrestningarna på dem från ekonomisk verksamhet. Parlamentet uppmanar kommissionen att i samarbete med Europeiska miljöbyrån utveckla en ny uppsättning tillförlitliga indikatorer för vattenkonton. Parlamentet understryker att begreppet ”miljöflöden” bör införlivas i kunskapsbasen och att man i denna ska ta hänsyn till de ekosystemtjänster som underbyggs av vatten samt kopplingarna mellan klimat, territorium och grundvattenresurser som vattnets kretslopp ger. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet inser att EU:s policyram har möjliggjort insamlingen av mindre fragmenterade uppgifter om vatten samt bättre övervakning. Parlamentet konstaterar dock bristen på tillförlitliga uppgifter om vattenmängd, till exempel vid utvinning och läckage. Parlamentet konstaterar att det finns möjlighet till bättre datahantering som bygger på förbättrade statistiska uppgifter och användning av datainsamlingsstationer och vatteninformationssystemet för Europa (WISE) samt GMES-övervakning av vattenresursernas tillstånd och påfrestningarna på dem från ekonomisk verksamhet. Parlamentet uppmanar kommissionen att i samarbete med Europeiska miljöbyrån utveckla en ny uppsättning tillförlitliga indikatorer för vattenkonton. Parlamentet understryker att begreppet ”miljöflöden” bör införlivas i kunskapsbasen och att man i denna ska ta hänsyn till de ekosystemtjänster som underbyggs av vatten samt kopplingarna mellan klimat, territorium och grundvattenresurser som vattnets kretslopp ger.

| 32. | Europaparlamentet understryker behovet av att de särskilda målen och verksamheterna i Horisont 2020-programmet inriktas på bättre, hållbar förvaltning av vattenresurserna och vattenmiljöerna i EU och i dess grannländer. Parlamentet anser att EU:s forskningspolitik bör anpassas till de allt större utmaningarna på området för vattenförvaltning för jordbruk, byggnader, industri och hushåll samt strävandena efter vatteneffektivitet. Parlamentet uppmärksammar i detta avseende Bonusprogrammet för Östersjön som ett exempel för andra regioner. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet understryker behovet av att de särskilda målen och verksamheterna i Horisont 2020-programmet inriktas på bättre, hållbar förvaltning av vattenresurserna och vattenmiljöerna i EU och i dess grannländer. Parlamentet anser att EU:s forskningspolitik bör anpassas till de allt större utmaningarna på området för vattenförvaltning för jordbruk, byggnader, industri och hushåll samt strävandena efter vatteneffektivitet. Parlamentet uppmärksammar i detta avseende Bonusprogrammet för Östersjön som ett exempel för andra regioner.

| 33. | Europaparlamentet anser det viktigt att främja forskning och innovation i samband med vatten och att man måste stödja utvecklingen av europeiska kluster på detta område. Parlamentet uppmanar kommissionen, medlemsstaterna och andra relevanta intressenter att stödja Europeiska innovationspartnerskapet om vatten som ett effektivt instrument för att fokusera ansträngningarna på världsledande forskning och innovation och avlägsna barriärerna som hindrar en snabb överföring och integrering av kunskap, bästa tillgängliga teknik och tekniska genombrott på marknaden, samt för att kunna bidra till utvecklingen av en inre marknad för vattenteknik. Parlamentet betonar betydelsen av ekologiska innovationer för att bevara vattentäkterna och den biologiska mångfalden samt stabila ekosystem. Parlamentet lyfter fram potentialen för skapandet av ”gröna jobb”, en innovativ och kunskapsbaserad vattenpolitik, bättre vattenförvaltning och vatteneffektivitet. Parlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera och kvantifiera inverkan av sina åtgärder för att främja utveckling av FoU på vattenområdet i fråga om att skapa arbetstillfällen. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet anser det viktigt att främja forskning och innovation i samband med vatten och att man måste stödja utvecklingen av europeiska kluster på detta område. Parlamentet uppmanar kommissionen, medlemsstaterna och andra relevanta intressenter att stödja Europeiska innovationspartnerskapet om vatten som ett effektivt instrument för att fokusera ansträngningarna på världsledande forskning och innovation och avlägsna barriärerna som hindrar en snabb överföring och integrering av kunskap, bästa tillgängliga teknik och tekniska genombrott på marknaden, samt för att kunna bidra till utvecklingen av en inre marknad för vattenteknik. Parlamentet betonar betydelsen av ekologiska innovationer för att bevara vattentäkterna och den biologiska mångfalden samt stabila ekosystem. Parlamentet lyfter fram potentialen för skapandet av ”gröna jobb”, en innovativ och kunskapsbaserad vattenpolitik, bättre vattenförvaltning och vatteneffektivitet. Parlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera och kvantifiera inverkan av sina åtgärder för att främja utveckling av FoU på vattenområdet i fråga om att skapa arbetstillfällen.

Integrering av vattenperspektivet

| 34. | Europaparlamentet betonar att det behövs bättre överensstämmelse och bättre integrering av vattenrelaterade mål i resurseffektivitetsagendan, som innehåller avgörande målsättningar för vatteneffektiviteten, i lagstiftningen på unionell, nationell, regional och lokal nivå. Parlamentet kräver att en fullständig utvärdering av effekterna på vattenresurser beaktas vid utformningen av ramarna för de övergripande strategierna för ekonomisk styrning, såsom Europa 2020-strategin, och för gemensam EU-politik, såsom den gemensamma jordbrukspolitiken och sammanhållningspolitiken, för att nå en tematisk koncentration av tillgänglig finansiering till vattenfrågor och integrera vattenfrågan i alla politikområden för att förbättra vattenkvaliteten i alla Europas regioner. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet betonar att det behövs bättre överensstämmelse och bättre integrering av vattenrelaterade mål i resurseffektivitetsagendan, som innehåller avgörande målsättningar för vatteneffektiviteten, i lagstiftningen på unionell, nationell, regional och lokal nivå. Parlamentet kräver att en fullständig utvärdering av effekterna på vattenresurser beaktas vid utformningen av ramarna för de övergripande strategierna för ekonomisk styrning, såsom Europa 2020-strategin, och för gemensam EU-politik, såsom den gemensamma jordbrukspolitiken och sammanhållningspolitiken, för att nå en tematisk koncentration av tillgänglig finansiering till vattenfrågor och integrera vattenfrågan i alla politikområden för att förbättra vattenkvaliteten i alla Europas regioner.

| 35. | Europaparlamentet anser att investeringar i hydroteknisk infrastruktur bör beaktas i högre grad än hittills i EU:s nya finansieringsstrategi för Sammanhållningsfonden. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet anser att investeringar i hydroteknisk infrastruktur bör beaktas i högre grad än hittills i EU:s nya finansieringsstrategi för Sammanhållningsfonden.

| 36. | Europaparlamentet konstaterar att de krav som gäller för jordbrukare redan är högt ställda och kontrolleras noga. Parlamentet kräver en förstärkning av miljövillkoren i den gemensamma jordbrukspolitiken på grundval av de befintliga förpliktelserna. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet konstaterar att de krav som gäller för jordbrukare redan är högt ställda och kontrolleras noga. Parlamentet kräver en förstärkning av miljövillkoren i den gemensamma jordbrukspolitiken på grundval av de befintliga förpliktelserna.

Vatten och ekonomin

| 37. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att man tillämpar principen att förorenaren och användaren betalar i prissystem som införs i alla vattenanvändande sektorer och som är effektiva och öppna för insyn och som syftar till full kostnadstäckning, inbegripet miljö- och resurskostnader, som fastställts i vattendirektivet. Parlamentet understryker att hänsyn emellertid bör tas till sociala frågor när man sätter priser på vatten och att rent vatten bör vara tillgängligt för mänskliga behov till en rimlig kostnad. Parlamentet uppmanar dessutom kommissionen och medlemsstaterna att utvärdera och omarbeta subventioner som är till skada för vatten och att utarbeta och införa ytterligare ekonomiska instrument för att minska miljöskadlig verksamhet och att stimulera till en hållbarare användning av vattenresurserna. Parlamentet betonar att priset på vatten bör återspegla miljökonsekvenserna av behandlingen av avloppsvatten. Parlamentet framhåller att den ekonomiska krisen och begränsningen av de offentliga utgifterna, trots att det finns en politisk vilja, försvårar möjligheten för lokala och regionala myndigheter att få finansiering till projekt för behandling av gråvatten och uppmanar därför kommissionen att säkerställa lämplig finansiering av reningsverk. Parlamentet uppmanar kommissionen att utveckla en strategi för internalisering av de externa kostnader som uppstår genom vattenförbrukning, vattenförorening och behandling av avloppsvatten. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att man tillämpar principen att förorenaren och användaren betalar i prissystem som införs i alla vattenanvändande sektorer och som är effektiva och öppna för insyn och som syftar till full kostnadstäckning, inbegripet miljö- och resurskostnader, som fastställts i vattendirektivet. Parlamentet understryker att hänsyn emellertid bör tas till sociala frågor när man sätter priser på vatten och att rent vatten bör vara tillgängligt för mänskliga behov till en rimlig kostnad. Parlamentet uppmanar dessutom kommissionen och medlemsstaterna att utvärdera och omarbeta subventioner som är till skada för vatten och att utarbeta och införa ytterligare ekonomiska instrument för att minska miljöskadlig verksamhet och att stimulera till en hållbarare användning av vattenresurserna. Parlamentet betonar att priset på vatten bör återspegla miljökonsekvenserna av behandlingen av avloppsvatten. Parlamentet framhåller att den ekonomiska krisen och begränsningen av de offentliga utgifterna, trots att det finns en politisk vilja, försvårar möjligheten för lokala och regionala myndigheter att få finansiering till projekt för behandling av gråvatten och uppmanar därför kommissionen att säkerställa lämplig finansiering av reningsverk. Parlamentet uppmanar kommissionen att utveckla en strategi för internalisering av de externa kostnader som uppstår genom vattenförbrukning, vattenförorening och behandling av avloppsvatten.

| 38. | Europaparlamentet anser att fritidsbostäder åtnjuter samma tillgång till vattenresurser som permanentbostäder och att deras bidrag till nätets finansiering därför ska vara åtminstone lika stort. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet anser att fritidsbostäder åtnjuter samma tillgång till vattenresurser som permanentbostäder och att deras bidrag till nätets finansiering därför ska vara åtminstone lika stort.

| 39. | Europaparlamentet rekommenderar medlemsstaterna att använda sig av möjligheterna som erbjuds genom strukturfonderna, Sammanhållningsfonden och fonden för landsbygdsutveckling, och att investera i förbättrad och förnyad infrastruktur och teknologier i syfte att uppnå en högre effektivitet i vattenanvändningen. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet rekommenderar medlemsstaterna att använda sig av möjligheterna som erbjuds genom strukturfonderna, Sammanhållningsfonden och fonden för landsbygdsutveckling, och att investera i förbättrad och förnyad infrastruktur och teknologier i syfte att uppnå en högre effektivitet i vattenanvändningen.

| 40. | Europaparlamentet anser att efterfrågestyrning är nyckeln till att komma till rätta med vattenbristen och kräver att planer för efterfrågestyrning av vatten tillsammans med åtgärder på utbudssidan ska vara viktiga kriterier för utdelning av medel från EU:s strukturfonder och Sammanhållningsfonden till vattensektorn eller till vattenintensiva verksamheter. Medlemsstaterna uppmanas också att kräva hållbarhetsbedömningar för vatten som ett villkor för att tillåta vattenintensiv ekonomisk verksamhet såsom massturism eller särskilda typer av jordbruk. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet anser att efterfrågestyrning är nyckeln till att komma till rätta med vattenbristen och kräver att planer för efterfrågestyrning av vatten tillsammans med åtgärder på utbudssidan ska vara viktiga kriterier för utdelning av medel från EU:s strukturfonder och Sammanhållningsfonden till vattensektorn eller till vattenintensiva verksamheter. Medlemsstaterna uppmanas också att kräva hållbarhetsbedömningar för vatten som ett villkor för att tillåta vattenintensiv ekonomisk verksamhet såsom massturism eller särskilda typer av jordbruk.

| 41. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att uppmuntra företagen till att använda material som förbrukar mindre vatten, genom stöd till FoU och genom strukturfonderna i de områden där det finns minst vattenresurser. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att uppmuntra företagen till att använda material som förbrukar mindre vatten, genom stöd till FoU och genom strukturfonderna i de områden där det finns minst vattenresurser.

| 42. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att föreslå administrativa åtgärder och söka finansiella resurser för att underlätta för landsbygdens befolkning att få tillgång till avloppsnät. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att föreslå administrativa åtgärder och söka finansiella resurser för att underlätta för landsbygdens befolkning att få tillgång till avloppsnät.

| 43. | Europaparlamentet uppmanar enträget kommissionen och medlemsstaterna att utan dröjsmål anta konkreta planer för att gradvis avveckla alla miljöskadliga subventioner innan 2020 och att via de nationella reformprogrammen rapportera om de framsteg som görs. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet uppmanar enträget kommissionen och medlemsstaterna att utan dröjsmål anta konkreta planer för att gradvis avveckla alla miljöskadliga subventioner innan 2020 och att via de nationella reformprogrammen rapportera om de framsteg som görs.

Vatten och samhälle

| 44. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, medlemsstaterna och de regionala myndigheterna att skapa en intersektoriell dialog samt en dialog mellan de olika ekonomiska aktörerna och medborgarna om vattenrelaterade frågor, och mellan myndigheterna och utskottet för framställningar när detta utskott har hand om europeiska medborgares direkta problem som rör vattenfrågor, och att främja fullt och transparent deltagande av lokala samhällen och intressenter på alla nivåer i utvecklingen av vattenpolitik. Parlamentet betonar betydelsen av en effektiv flernivåstyrning i vattenfrågor, som tar hänsyn till att det behövs en integrerad vattenförvaltning i de naturliga avrinningsområdena och främjar ett utbyte av bästa metoder. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen, medlemsstaterna och de regionala myndigheterna att skapa en intersektoriell dialog samt en dialog mellan de olika ekonomiska aktörerna och medborgarna om vattenrelaterade frågor, och mellan myndigheterna och utskottet för framställningar när detta utskott har hand om europeiska medborgares direkta problem som rör vattenfrågor, och att främja fullt och transparent deltagande av lokala samhällen och intressenter på alla nivåer i utvecklingen av vattenpolitik. Parlamentet betonar betydelsen av en effektiv flernivåstyrning i vattenfrågor, som tar hänsyn till att det behövs en integrerad vattenförvaltning i de naturliga avrinningsområdena och främjar ett utbyte av bästa metoder.

| 45. | Europaparlamentet insisterar på att en effektiv vattenförvaltningspolitik ska genomföras så nära vattenresursen som möjligt. Parlamentet uppmanar kommissionen att ta hänsyn till områden med naturbetingade svårigheter, såsom bergsområden, öar och de yttersta randområdena. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet insisterar på att en effektiv vattenförvaltningspolitik ska genomföras så nära vattenresursen som möjligt. Parlamentet uppmanar kommissionen att ta hänsyn till områden med naturbetingade svårigheter, såsom bergsområden, öar och de yttersta randområdena.

| 46. | Europaparlamentet pekar på behovet av en ökad medvetenhet och upplysning hos befolkningen i vattenfrågor för att förbättra förståelsen för kopplingarna mellan vatten, ekosystem, sanitära förhållanden, hygien, hälsa, livsmedelssäkerhet, tryggad livsmedelsförsörjning och förebyggande av katastrofer för konsumenter, hälsovårdsaktörer, politiskt ansvariga och beslutsfattare. Parlamentet understryker den viktiga roll som regionala och lokala myndigheter och det civila samhällets organisationer kan spela i upplysningskampanjer och utbildningsåtgärder. Dessa program för ökad medvetenhet måste riktas till medborgare i alla åldrar så att de kan använda denna offentliga och livsnödvändiga förnödenhet på ett bättre och effektivare sätt. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet pekar på behovet av en ökad medvetenhet och upplysning hos befolkningen i vattenfrågor för att förbättra förståelsen för kopplingarna mellan vatten, ekosystem, sanitära förhållanden, hygien, hälsa, livsmedelssäkerhet, tryggad livsmedelsförsörjning och förebyggande av katastrofer för konsumenter, hälsovårdsaktörer, politiskt ansvariga och beslutsfattare. Parlamentet understryker den viktiga roll som regionala och lokala myndigheter och det civila samhällets organisationer kan spela i upplysningskampanjer och utbildningsåtgärder. Dessa program för ökad medvetenhet måste riktas till medborgare i alla åldrar så att de kan använda denna offentliga och livsnödvändiga förnödenhet på ett bättre och effektivare sätt.

| 47. | Europaparlamentet konstaterar att vatten och relaterade ekosystem inte känner några administrativa gränser och att därför alla åtgärder för skydd och utveckling av dem måste genomföras enhetligt och samordnat, om möjligt av behöriga myndigheter med befogenhet över hela avrinningsområdet. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet konstaterar att vatten och relaterade ekosystem inte känner några administrativa gränser och att därför alla åtgärder för skydd och utveckling av dem måste genomföras enhetligt och samordnat, om möjligt av behöriga myndigheter med befogenhet över hela avrinningsområdet.

| 48. | Europaparlamentet upprepar att vattendirektivet föreskriver samordning mellan medlemsstaterna för gemensamma avrinningsområde där vattenanvändning kan få gränsöverskridande effekter, och vädjar därför till berörda medlemsstater att satsa på regelbunden gränsöverskridande kommunikation och samarbete för att stödja genomförandet av vattendirektivet med avseende på prioriterade ämnen, prioriterade farliga ämnen och närsaltsförorening. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet upprepar att vattendirektivet föreskriver samordning mellan medlemsstaterna för gemensamma avrinningsområde där vattenanvändning kan få gränsöverskridande effekter, och vädjar därför till berörda medlemsstater att satsa på regelbunden gränsöverskridande kommunikation och samarbete för att stödja genomförandet av vattendirektivet med avseende på prioriterade ämnen, prioriterade farliga ämnen och närsaltsförorening.

| 49. | Europaparlamentet konstaterar att kvaliteten på badvatten påverkar turismen och begär att systemet med de blå flaggorna ska spridas till alla badområden i EU, även floder, sjöar och dammar. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet konstaterar att kvaliteten på badvatten påverkar turismen och begär att systemet med de blå flaggorna ska spridas till alla badområden i EU, även floder, sjöar och dammar.

| 50. | Europaparlamentet betonar att begreppet ”hållbar turism” inbegriper vattenvård. Parlamentet kräver att man tillhandahåller utbildning om hushållning med och hållbar användning av vatten för yrkesverksamma inom turismen, särskilt i kustområden och på kurorter. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet betonar att begreppet ”hållbar turism” inbegriper vattenvård. Parlamentet kräver att man tillhandahåller utbildning om hushållning med och hållbar användning av vatten för yrkesverksamma inom turismen, särskilt i kustområden och på kurorter.

| 51. | Europaparlamentet betonar vikten av att installera vattensystem av bra kvalitet i byggnader och på offentliga platser för att bidra till att minska behovet av vatten på flaska. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet betonar vikten av att installera vattensystem av bra kvalitet i byggnader och på offentliga platser för att bidra till att minska behovet av vatten på flaska.

| 52. | Europaparlamentet noterar också att av de framställningar som avser miljöklagomål som sedan 1988 ingetts till utskottet för framställningar rör 601 framställningar (Spanien 166, Storbritannien 129, Tyskland 97, Italien 60, Frankrike 55, Grekland 34, Nederländerna 16, Portugal 16, Irland 12, Polen 4, Rumänien 4, Finland 3, Bulgarien 2, Ungern 2 och Slovenien 1), av vilka ett antal undertecknats av flera personer (se framställning 0784/2007, som undertecknats av 2 036 personer), kvaliteten hos och tillgången till vatten i medlemsstaterna. Parlamentet konstaterar att dessa framställningar är ett bevis för att vatten är ett mycket stort problem för EU:s medborgare. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet noterar också att av de framställningar som avser miljöklagomål som sedan 1988 ingetts till utskottet för framställningar rör 601 framställningar (Spanien 166, Storbritannien 129, Tyskland 97, Italien 60, Frankrike 55, Grekland 34, Nederländerna 16, Portugal 16, Irland 12, Polen 4, Rumänien 4, Finland 3, Bulgarien 2, Ungern 2 och Slovenien 1), av vilka ett antal undertecknats av flera personer (se framställning 0784/2007, som undertecknats av 2 036 personer), kvaliteten hos och tillgången till vatten i medlemsstaterna. Parlamentet konstaterar att dessa framställningar är ett bevis för att vatten är ett mycket stort problem för EU:s medborgare.

| 53. | Europaparlamentet noterar att enligt en Eurobarometerundersökning från mars 2012 anser 68 procent av européerna att problem som rör kvaliteten hos och tillgången till vatten är allvarliga. 80 procent anser att kemiska föroreningar är ett hot mot vattenmiljön, 62 procent anser att de inte har fått tillräcklig information om problem som grundvatten, sjöar, floder och kustvatten i deras länder står inför, 67 procent menar att det mest effektiva sättet att hantera vattenproblem skulle vara att öka medvetenheten om vattenrelaterade problem, och 73 procent anser att EU bör föreslå ytterligare åtgärder mot vattenproblemen i Europa. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet noterar att enligt en Eurobarometerundersökning från mars 2012 anser 68 procent av européerna att problem som rör kvaliteten hos och tillgången till vatten är allvarliga. 80 procent anser att kemiska föroreningar är ett hot mot vattenmiljön, 62 procent anser att de inte har fått tillräcklig information om problem som grundvatten, sjöar, floder och kustvatten i deras länder står inför, 67 procent menar att det mest effektiva sättet att hantera vattenproblem skulle vara att öka medvetenheten om vattenrelaterade problem, och 73 procent anser att EU bör föreslå ytterligare åtgärder mot vattenproblemen i Europa.

Vatten och världen

| 54. | Europaparlamentet välkomnar att man i ett tidigt skede lyckats nå Förenta nationernas millennieutvecklingsmål för en hållbar tillgång till säkert dricksvatten. Parlamentet uppmanar kommissionen, medlemsstaterna och berörda myndigheter att på alla nivåer förstärka sina åtaganden, att spela en aktiv roll i uppnåendet av millennieutvecklingsmålet för grundläggande sanitära förhållanden och ta hänsyn till relevanta resultat från Rio+20-konferensen om hållbar utveckling genom att se till att tillgången till dricksvatten och sanitetstjänster fastslås som en grundläggande mänsklig rättighet som är absolut nödvändig för att livet självt ska få komma till sin fulla rätt, enligt de villkor som antagits av FN:s generalförsamling 2010. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet välkomnar att man i ett tidigt skede lyckats nå Förenta nationernas millennieutvecklingsmål för en hållbar tillgång till säkert dricksvatten. Parlamentet uppmanar kommissionen, medlemsstaterna och berörda myndigheter att på alla nivåer förstärka sina åtaganden, att spela en aktiv roll i uppnåendet av millennieutvecklingsmålet för grundläggande sanitära förhållanden och ta hänsyn till relevanta resultat från Rio+20-konferensen om hållbar utveckling genom att se till att tillgången till dricksvatten och sanitetstjänster fastslås som en grundläggande mänsklig rättighet som är absolut nödvändig för att livet självt ska få komma till sin fulla rätt, enligt de villkor som antagits av FN:s generalförsamling 2010.

| 55. | Europaparlamentet välkomnar EU:s aktiva deltagande vid det sjätte världsvattenforumet den 12–17 mars 2012 i Marseille. Parlamentet uppmanar EU att fortsätta sitt arbete för en förbättrad tillgång till vatten i världen, i synnerhet med tanke på det sjunde världsvattenforumet som kommer att hållas i Sydkorea 2015. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet välkomnar EU:s aktiva deltagande vid det sjätte världsvattenforumet den 12–17 mars 2012 i Marseille. Parlamentet uppmanar EU att fortsätta sitt arbete för en förbättrad tillgång till vatten i världen, i synnerhet med tanke på det sjunde världsvattenforumet som kommer att hållas i Sydkorea 2015.

| 56. | Europaparlamentet påpekar att i EU håller sakkunskapen om vatten en mycket hög nivå och att denna bör utnyttjas i praktiken för att uppnå millennieutvecklingsmålen vad gäller grundläggande sanitära förhållanden och andra vattenrelaterade hållbara utvecklingsmål. Parlamentet uppmanar kommissionen att beakta god praxis från tredjeländer beträffande användning av insamlat regnvatten och flerfaldig återanvändning av avloppsvatten för att bekämpa vattenbrist, särskilt vid torka. Parlamentet uppmanar till ett fördjupat samarbete med tredjestater som gjort teknologiska framsteg i områden relaterade till användning av vattenresurser. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet påpekar att i EU håller sakkunskapen om vatten en mycket hög nivå och att denna bör utnyttjas i praktiken för att uppnå millennieutvecklingsmålen vad gäller grundläggande sanitära förhållanden och andra vattenrelaterade hållbara utvecklingsmål. Parlamentet uppmanar kommissionen att beakta god praxis från tredjeländer beträffande användning av insamlat regnvatten och flerfaldig återanvändning av avloppsvatten för att bekämpa vattenbrist, särskilt vid torka. Parlamentet uppmanar till ett fördjupat samarbete med tredjestater som gjort teknologiska framsteg i områden relaterade till användning av vattenresurser.

| 57. | Europaparlamentet anser att den internationella ambitionsnivån bör höjas för att uppnå hållbar vattenanvändning genom integrerad förvaltning av vattenresurser och ökad resurseffektivitet. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet anser att den internationella ambitionsnivån bör höjas för att uppnå hållbar vattenanvändning genom integrerad förvaltning av vattenresurser och ökad resurseffektivitet.

| 58. | Europaparlamentet uppmuntrar lokala myndigheter och andra ansvariga institutioner att anslå en andel av brukaravgifterna för vattenförsörjning och sanitetstjänster till decentraliserade samarbetsåtgärder. Parlamentet påminner också om principen om ”1 procents solidaritet för vatten”, antagen av vissa medlemsstater, som ett exempel på något att främja och genomföra. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet uppmuntrar lokala myndigheter och andra ansvariga institutioner att anslå en andel av brukaravgifterna för vattenförsörjning och sanitetstjänster till decentraliserade samarbetsåtgärder. Parlamentet påminner också om principen om ”1 procents solidaritet för vatten”, antagen av vissa medlemsstater, som ett exempel på något att främja och genomföra.

| 59. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på Europeiska unionens och dess medlemsstaters vägnar ansluta sig till FN:s konvention från 1997 om internationella vattendrag och att arbeta för att ändringarna från 1992 i Helsingforskonventionen om skydd för och användning av gränsöverskridande vattendrag och internationella sjöar ska träda i kraft, något som skulle innebära en utökad tillämpning av detta instrument till länderna utanför FN:s ekonomiska kommission för Europa. Parlamentet uppmanar även till ratificering på bredare bas av protokollet om vatten och hälsa till Helsingforskonventionen från 1992 för att främja en samordnad och rättvis förvaltning av nationella och internationella vattenområden. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på Europeiska unionens och dess medlemsstaters vägnar ansluta sig till FN:s konvention från 1997 om internationella vattendrag och att arbeta för att ändringarna från 1992 i Helsingforskonventionen om skydd för och användning av gränsöverskridande vattendrag och internationella sjöar ska träda i kraft, något som skulle innebära en utökad tillämpning av detta instrument till länderna utanför FN:s ekonomiska kommission för Europa. Parlamentet uppmanar även till ratificering på bredare bas av protokollet om vatten och hälsa till Helsingforskonventionen från 1992 för att främja en samordnad och rättvis förvaltning av nationella och internationella vattenområden.

*

* *

| 60. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen och till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen och till medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  EGT L 327, 22.12.2000, s. 1.

(2)  EUT L 372, 27.12.2006, s. 19.

(3)  EUT L 348, 24.12.2008, s. 84.

(4)  EGT L 135, 30.5.1991, s. 40.

(5)  EGT L 375, 31.12.1991, s. 1.

(6)  EUT L 288, 6.11.2007, s. 27.

(7)  EUT L 309, 24.11.2009, s. 1.

(8)  EUT L 396, 30.12.2006, s. 1.

(9)  EUT L 309, 24.11.2009, s. 71.

(10)  EGT L 206, 22.7.1992, s. 7.

(11)  EUT L 20, 26.1.2010, s. 7.

(12)  EUT L 167, 27.6.2012, s. 1.

(13)  Antagna texter, P7_TA(2012)0091.

(14)  EUT C 9 E, 15.1.2010, s. 33.

(15)  EUT C 81 E, 15.3.2011, s. 115.

---

| 29.11.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 349/19 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 349/19

---

Tisdagen den 3 juli 2012eCall: en ny 112-tjänst för medborgarna

P7_TA(2012)0274

Europaparlamentets resolution av den 3 juli 2012 om eCall: en ny 112-tjänst för medborgarna (2012/2056(INI))

2013/C 349 E/03

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens rekommendation av den 8 september 2011 om stöd för en EU-omfattande eCall-tjänst i elektroniska kommunikationsnät för överföring av 112-samtal från fordon (så kallade eCalls) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rekommendation av den 8 september 2011 om stöd för en EU-omfattande eCall-tjänst i elektroniska kommunikationsnät för överföring av 112-samtal från fordon (så kallade eCalls) (1),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/40/EU av den 7 juli 2010 om ett ramverk för införande av intelligenta transportsystem på vägtransportområdet och för gränssnitt mot andra transportslag (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/40/EU av den 7 juli 2010 om ett ramverk för införande av intelligenta transportsystem på vägtransportområdet och för gränssnitt mot andra transportslag (2),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/22/EG av den 7 mars 2002 om samhällsomfattande tjänster och användares rättigheter avseende elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster (direktiv om samhällsomfattande tjänster) (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/22/EG av den 7 mars 2002 om samhällsomfattande tjänster och användares rättigheter avseende elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster (direktiv om samhällsomfattande tjänster) (3),

| — | med beaktande av konsekvensbedömningen i kommissionens arbetsdokument som åtföljer kommissionens rekommendation om stöd för en EU-omfattande eCall-tjänst i elektroniska kommunikationsnät för överföring av 112-samtal från fordon (så kallade eCalls) (SEC(2011)1020), |
| --- | --- |

—

med beaktande av konsekvensbedömningen i kommissionens arbetsdokument som åtföljer kommissionens rekommendation om stöd för en EU-omfattande eCall-tjänst i elektroniska kommunikationsnät för överföring av 112-samtal från fordon (så kallade eCalls) (SEC(2011)1020),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande ”Mot ett europeiskt område för trafiksäkerhet: politiska riktlinjer för trafiksäkerhet 2011–2020” (COM(2010)0389), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande ”Mot ett europeiskt område för trafiksäkerhet: politiska riktlinjer för trafiksäkerhet 2011–2020” (COM(2010)0389),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande ”Hållbara framtida transporter – Ett integrerat, teknikstyrt och användarvänligt transportsystem” (COM(2009)0279), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande ”Hållbara framtida transporter – Ett integrerat, teknikstyrt och användarvänligt transportsystem” (COM(2009)0279),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande ”eCall: Tid för utbyggnad” (COM(2009)0434), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande ”eCall: Tid för utbyggnad” (COM(2009)0434),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande ”För ett Europa med säkrare, renare och effektivare rörlighet: Första rapporten om initiativet Den intelligenta bilen” (COM(2007)0541), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande ”För ett Europa med säkrare, renare och effektivare rörlighet: Första rapporten om initiativet Den intelligenta bilen” (COM(2007)0541),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande ”Om initiativet ’Den intelligenta bilen’ – Att öka medvetenheten om IKT:s betydelse för smartare, säkrare och renare fordon” (COM(2006)0059), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande ”Om initiativet ’Den intelligenta bilen’ – Att öka medvetenheten om IKT:s betydelse för smartare, säkrare och renare fordon” (COM(2006)0059),

| — | med beaktande av kommissionens tredje meddelande om eSafety: ”eCall tillbaka på rätt spår – Handlingsplan” (COM(2006)0723), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens tredje meddelande om eSafety: ”eCall tillbaka på rätt spår – Handlingsplan” (COM(2006)0723),

| — | med beaktande av kommissionens andra meddelande om e-säkerhet, ”eCall åt medborgarna” (COM(2005)0431), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens andra meddelande om e-säkerhet, ”eCall åt medborgarna” (COM(2005)0431),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande ”Informations- och kommunikationsteknik för säkra och intelligenta fordon” (COM(2003)0542), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande ”Informations- och kommunikationsteknik för säkra och intelligenta fordon” (COM(2003)0542),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande ”Europeiskt åtgärdsprogram för trafiksäkerhet – Att halvera antalet dödsoffer i trafiken i Europeiska unionen till år 2010: ett gemensamt ansvar” (COM(2003)0311), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande ”Europeiskt åtgärdsprogram för trafiksäkerhet – Att halvera antalet dödsoffer i trafiken i Europeiska unionen till år 2010: ett gemensamt ansvar” (COM(2003)0311),

| — | med beaktande av arbetsdokumentet om dataskydd och personlig integritet i samband med eCall-initiativet (artikel 29-arbetsgruppen – 1609/06/EN, WP 125), |
| --- | --- |

—

med beaktande av arbetsdokumentet om dataskydd och personlig integritet i samband med eCall-initiativet (artikel 29-arbetsgruppen – 1609/06/EN, WP 125),

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 oktober 2011 om rörlighet och integrering när det gäller personer med funktionsnedsättning, samt om EU:s handikappstrategi för 2010–2020 (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 oktober 2011 om rörlighet och integrering när det gäller personer med funktionsnedsättning, samt om EU:s handikappstrategi för 2010–2020 (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 27 september 2011 om trafiksäkerhet i Europa 2011–2020 (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 27 september 2011 om trafiksäkerhet i Europa 2011–2020 (5),

| — | med beaktande av den antagna skriftliga förklaringen av den 17 november 2011 om behovet av allmänt tillgängliga 112-larmtjänster (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den antagna skriftliga förklaringen av den 17 november 2011 om behovet av allmänt tillgängliga 112-larmtjänster (6),

| — | med beaktande av sin resolution av den 6 juli 2010 om hållbara framtida transporter (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 6 juli 2010 om hållbara framtida transporter (7),

| — | med beaktande av sin resolution av den 5 juli 2011 om samhällsomfattande tjänster och larmnumret 112 (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 5 juli 2011 om samhällsomfattande tjänster och larmnumret 112 (8),

| — | med beaktande av sin resolution av den 23 april 2009 om handlingsplanen för intelligenta transportsystem (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 23 april 2009 om handlingsplanen för intelligenta transportsystem (9),

| — | med beaktande av sin resolution av den 19 juni 2008 om den första rapporten om den intelligenta bilen (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 19 juni 2008 om den första rapporten om den intelligenta bilen (10),

| — | med beaktande av sin resolution av den 18 januari 2007 om det tredje europeiska åtgärdsprogrammet för trafiksäkerhet – halvtidsöversyn (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 18 januari 2007 om det tredje europeiska åtgärdsprogrammet för trafiksäkerhet – halvtidsöversyn (11),

| — | med beaktande av sin resolution av den 27 april 2006 om trafiksäkerhet: eCall åt medborgarna (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 27 april 2006 om trafiksäkerhet: eCall åt medborgarna (12),

| — | med beaktande av sin resolution ”Europeiskt åtgärdsprogram för trafiksäkerhet – Att halvera antalet dödsoffer i trafiken i Europeiska unionen till år 2010: ett gemensamt ansvar” av den 29 september 2005 (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution ”Europeiskt åtgärdsprogram för trafiksäkerhet – Att halvera antalet dödsoffer i trafiken i Europeiska unionen till år 2010: ett gemensamt ansvar” av den 29 september 2005 (13),

| — | med beaktande av den av Världsbanken och WHO 2004 gemensamt publicerade rapporten ”World report on road traffic injury prevention”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den av Världsbanken och WHO 2004 gemensamt publicerade rapporten ”World report on road traffic injury prevention”,

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av de gemensamma överläggningar som hållits av utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd och utskottet för transport och turism i enlighet med artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de gemensamma överläggningar som hållits av utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd och utskottet för transport och turism i enlighet med artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd och utskottet för transport och turism (A7-0205/2012), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd och utskottet för transport och turism (A7-0205/2012), och av följande skäl:

| A. | Enligt Världsbankens och WHO:s prognoser väntas antalet omkomna i trafiken öka i hela världen (till 2020 kommer trafikolyckor att gå från att vara den nionde till den tredje vanligaste dödsorsaken). Även i åldrarna 5–14 år blir trafikolyckor en allt vanligare dödsorsak, vilket innebär en betydande förlust för både föräldrarna och samhället. |
| --- | --- |

A.

Enligt Världsbankens och WHO:s prognoser väntas antalet omkomna i trafiken öka i hela världen (till 2020 kommer trafikolyckor att gå från att vara den nionde till den tredje vanligaste dödsorsaken). Även i åldrarna 5–14 år blir trafikolyckor en allt vanligare dödsorsak, vilket innebär en betydande förlust för både föräldrarna och samhället.

| B. | Enligt uppgifterna från 2004 dör fler än 40 000 människor i olyckor medan 150 000 drabbas av bestående funktionshinder. |
| --- | --- |

B.

Enligt uppgifterna från 2004 dör fler än 40 000 människor i olyckor medan 150 000 drabbas av bestående funktionshinder.

| C. | Syftet med eCall-system för fordon är att se till att räddningstjänsten meddelas automatiskt när det sker en allvarlig olycka, så att man kan minska dödsolyckorna i trafiken och lindra effekterna av trafikskador i och med att de skadade får tillgång till kvalificerad och utrustad sjukvård (”den gyllene timmens princip”). |
| --- | --- |

C.

Syftet med eCall-system för fordon är att se till att räddningstjänsten meddelas automatiskt när det sker en allvarlig olycka, så att man kan minska dödsolyckorna i trafiken och lindra effekterna av trafikskador i och med att de skadade får tillgång till kvalificerad och utrustad sjukvård (”den gyllene timmens princip”).

| D. | eCall-nödsamtal genereras automatiskt genom aktivering av fordonsmonterade sensorer som upprättar röst- och dataanslutning direkt med aktuell larmcentral när de aktiveras. |
| --- | --- |

D.

eCall-nödsamtal genereras automatiskt genom aktivering av fordonsmonterade sensorer som upprättar röst- och dataanslutning direkt med aktuell larmcentral när de aktiveras.

| E. | Officiella statistiska uppgifter uppskattar att upp till 2 500 människoliv kommer att räddas varje år och att skadornas allvarsgrad kommer att minska med 10 till 15 procent när eCall-systemet helt har införts i fordonen och i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

E.

Officiella statistiska uppgifter uppskattar att upp till 2 500 människoliv kommer att räddas varje år och att skadornas allvarsgrad kommer att minska med 10 till 15 procent när eCall-systemet helt har införts i fordonen och i medlemsstaterna.

| F. | eCall innebär fördelar för trafikanter, både i deras eget land och utomlands, som eventuellt inte känner till vägarna och sin exakta position vid olycksfall. |
| --- | --- |

F.

eCall innebär fördelar för trafikanter, både i deras eget land och utomlands, som eventuellt inte känner till vägarna och sin exakta position vid olycksfall.

| G. | eCall tillåter att samtal till larmnumret kan göras utan språkproblem tack vare de digitala data som finns i meddelandeformatet med en fastställd minimiuppsättning uppgifter, som troligtvis kommer att minska missförstånd och stress och hjälpa till att undanröja språkhinder mellan fordonets passagerare och larmcentralsoperatören, vilket är viktigt i den europeiska flerspråkiga miljön. |
| --- | --- |

G.

eCall tillåter att samtal till larmnumret kan göras utan språkproblem tack vare de digitala data som finns i meddelandeformatet med en fastställd minimiuppsättning uppgifter, som troligtvis kommer att minska missförstånd och stress och hjälpa till att undanröja språkhinder mellan fordonets passagerare och larmcentralsoperatören, vilket är viktigt i den europeiska flerspråkiga miljön.

| H. | Införandet av en EU-omfattande eCall-tjänst som är tillgänglig för alla fordon och i alla länder har varit en prioritering för EU inom ramen för trafiksäkerheten sedan 2002 och finns med i åtgärdsprogrammet för trafiksäkerhet 2011–2020 som ett sätt att förbättra trafiksäkerheten och bidra till målet om att minska antalet döda och skadade i trafiken i EU. |
| --- | --- |

H.

Införandet av en EU-omfattande eCall-tjänst som är tillgänglig för alla fordon och i alla länder har varit en prioritering för EU inom ramen för trafiksäkerheten sedan 2002 och finns med i åtgärdsprogrammet för trafiksäkerhet 2011–2020 som ett sätt att förbättra trafiksäkerheten och bidra till målet om att minska antalet döda och skadade i trafiken i EU.

| I. | Bland de prioriterade åtgärderna i direktiv 2010/40/EU finns ”bestämmelser om ett samordnat införande av ett driftskompatibelt EU-omfattande eCall-system”, och de innehåller en skyldighet för kommissionen att mot slutet av 2012 anta de gemensamma specifikationerna för larmcentraler. |
| --- | --- |

I.

Bland de prioriterade åtgärderna i direktiv 2010/40/EU finns ”bestämmelser om ett samordnat införande av ett driftskompatibelt EU-omfattande eCall-system”, och de innehåller en skyldighet för kommissionen att mot slutet av 2012 anta de gemensamma specifikationerna för larmcentraler.

| J. | Medlemsstaterna fortsätter att vara ansvariga för organisationstypen för den larmcentral som tar emot eCalls oavsett om det är en offentlig eller en privat organisation som agerar under offentlig delegering. |
| --- | --- |

J.

Medlemsstaterna fortsätter att vara ansvariga för organisationstypen för den larmcentral som tar emot eCalls oavsett om det är en offentlig eller en privat organisation som agerar under offentlig delegering.

| K. | Samförståndsavtalet för verkställandet av interoperabla fordonsmonterade eCalls i Europa har till dags dato undertecknats av 22 medlemsstater, fem associerade länder och mer än 100 organisationer. Ytterligare två medlemsstater har uttalat sitt stöd för ett obligatoriskt införande av eCall. |
| --- | --- |

K.

Samförståndsavtalet för verkställandet av interoperabla fordonsmonterade eCalls i Europa har till dags dato undertecknats av 22 medlemsstater, fem associerade länder och mer än 100 organisationer. Ytterligare två medlemsstater har uttalat sitt stöd för ett obligatoriskt införande av eCall.

| L. | Europaparlamentet har uttryckt sitt stöd för eCall vid flera tillfällen, inklusive stöd för dess obligatoriska införande, vilket kommer att skapa en känsla av högre säkerhet hos medborgarna i trafiken. |
| --- | --- |

L.

Europaparlamentet har uttryckt sitt stöd för eCall vid flera tillfällen, inklusive stöd för dess obligatoriska införande, vilket kommer att skapa en känsla av högre säkerhet hos medborgarna i trafiken.

| M. | Ett frivilligt införande i EU har i stället varit kommissionens inställning sedan 2003, men man har hittills inte gjort några betydande framsteg med detta. |
| --- | --- |

M.

Ett frivilligt införande i EU har i stället varit kommissionens inställning sedan 2003, men man har hittills inte gjort några betydande framsteg med detta.

| N. | I sitt meddelande från 2009 ”eCall: Tid för utbyggnad” angav kommissionen att den skulle föreslå regleringsåtgärder om betydande framsteg inte har gjorts före utgången av 2009, både när det gäller att få eCall-utrustning i fordon och nödvändiga investeringar i larmcentralsinfrastruktur. |
| --- | --- |

N.

I sitt meddelande från 2009 ”eCall: Tid för utbyggnad” angav kommissionen att den skulle föreslå regleringsåtgärder om betydande framsteg inte har gjorts före utgången av 2009, både när det gäller att få eCall-utrustning i fordon och nödvändiga investeringar i larmcentralsinfrastruktur.

| O. | Enligt resultaten från det offentliga samråd om införandet av eCall som kommissionen utförde 2010 anser mer än 80 procent av de svarande att eCall-systemet är användbart och skulle vilja att deras fordon utrustades med det. |
| --- | --- |

O.

Enligt resultaten från det offentliga samråd om införandet av eCall som kommissionen utförde 2010 anser mer än 80 procent av de svarande att eCall-systemet är användbart och skulle vilja att deras fordon utrustades med det.

| P. | Motorcyklisterna tillhör den grupp trafikanter som kan ha svårast att underrätta räddningstjänsten om de drabbas av en trafikolycka. |
| --- | --- |

P.

Motorcyklisterna tillhör den grupp trafikanter som kan ha svårast att underrätta räddningstjänsten om de drabbas av en trafikolycka.

| Q. | Jordbruks- och industrifordon, i synnerhet jordbrukstraktorer, brukar användas i avlägsna och isolerade områden, och har av denna anledning ofta svårt att underrätta räddningstjänsten när en olycka inträffar. |
| --- | --- |

Q.

Jordbruks- och industrifordon, i synnerhet jordbrukstraktorer, brukar användas i avlägsna och isolerade områden, och har av denna anledning ofta svårt att underrätta räddningstjänsten när en olycka inträffar.

| R. | Det finns privata larmnummertjänster för fordon idag och de blir allt vanligare, men inga av dem erbjuder fullständig, EU-övergripande täckning och marknadspenetreringen är under 0,4 procent av fordonsbeståndet. Vissa av de tjänster som införts har slopats på grund av marknadsmisslyckanden, vilket lämnar användaren utan någon larmnummertjänst under fordonets hela livslängd. |
| --- | --- |

R.

Det finns privata larmnummertjänster för fordon idag och de blir allt vanligare, men inga av dem erbjuder fullständig, EU-övergripande täckning och marknadspenetreringen är under 0,4 procent av fordonsbeståndet. Vissa av de tjänster som införts har slopats på grund av marknadsmisslyckanden, vilket lämnar användaren utan någon larmnummertjänst under fordonets hela livslängd.

| S. | Tekniken finns och gemensamma EU-omfattande standarder har godkänts och håller på att förfinas och testas av branschen och myndigheterna inom ramen för olika pilotprojekt. |
| --- | --- |

S.

Tekniken finns och gemensamma EU-omfattande standarder har godkänts och håller på att förfinas och testas av branschen och myndigheterna inom ramen för olika pilotprojekt.

| T. | Kommissionen tillkännagav i ett uttalande 2011 att man under första kvartalet 2012 skulle lägga fram en ny förordning som inkluderade eCall som ett extra krav inom ramen för lagstiftningen om typgodkännande av fordon. |
| --- | --- |

T.

Kommissionen tillkännagav i ett uttalande 2011 att man under första kvartalet 2012 skulle lägga fram en ny förordning som inkluderade eCall som ett extra krav inom ramen för lagstiftningen om typgodkännande av fordon.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens rekommendation av den 8 september 2011 och uppmanar medlemsstaterna och mobilnätsoperatörerna att genomföra de nödvändiga åtgärderna och uppgraderingarna senast i slutet av 2014. Parlamentet beklagar dock att endast 18 medlemsstater svarade i tid och uppmanar resterande medlemsstater att svara så snart som möjligt. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens rekommendation av den 8 september 2011 och uppmanar medlemsstaterna och mobilnätsoperatörerna att genomföra de nödvändiga åtgärderna och uppgraderingarna senast i slutet av 2014. Parlamentet beklagar dock att endast 18 medlemsstater svarade i tid och uppmanar resterande medlemsstater att svara så snart som möjligt.

| 2. | Europaparlamentet beklagar förseningarna och bristen på framsteg hittills i det frivilliga införandet av eCall och det faktum att tre medlemsstater inte har undertecknat samförståndsavtalet för eCall eller angett att de stöder eCall-utvecklingen. Parlamentet uppmanar därför de medlemsstater som ännu inte har gjort det att underteckna samförståndsavtalet om utvecklingen av en EU-övergripande, driftkompatibel eCall-tjänst i Europa, samt uppmanar alla inblandade parter att agera gemensamt för att införa denna tjänst. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet beklagar förseningarna och bristen på framsteg hittills i det frivilliga införandet av eCall och det faktum att tre medlemsstater inte har undertecknat samförståndsavtalet för eCall eller angett att de stöder eCall-utvecklingen. Parlamentet uppmanar därför de medlemsstater som ännu inte har gjort det att underteckna samförståndsavtalet om utvecklingen av en EU-övergripande, driftkompatibel eCall-tjänst i Europa, samt uppmanar alla inblandade parter att agera gemensamt för att införa denna tjänst.

| 3. | Europaparlamentet betonar att det finns stora brister i funktionen av det europeiska larmnumret 112 som eCall är baserat på. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att brådskande vidta åtgärder för att åtgärda dessa brister, och uppmanar kommissionen att öka övervakningen när det gäller detta. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet betonar att det finns stora brister i funktionen av det europeiska larmnumret 112 som eCall är baserat på. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att brådskande vidta åtgärder för att åtgärda dessa brister, och uppmanar kommissionen att öka övervakningen när det gäller detta.

| 4. | Europaparlamentet anser att eCall bör vara ett offentligt system för nödsamtal som omfattar hela EU, inbyggt i fordonet och grundat på 112 och gemensamma europeiska normer som säkerställer teknisk neutralitet i syfte att kunna garantera en pålitlig, kvalitativ, billig och användarvänlig tjänst som kan integreras med befintliga operatörer med täckning i hela Europa, oavsett bilmärke, land eller var fordonet faktiskt befinner sig, för att på så sätt optimera fördelarna med eCall för alla förare, däribland funktionshindrade personer med särskilda behov. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet anser att eCall bör vara ett offentligt system för nödsamtal som omfattar hela EU, inbyggt i fordonet och grundat på 112 och gemensamma europeiska normer som säkerställer teknisk neutralitet i syfte att kunna garantera en pålitlig, kvalitativ, billig och användarvänlig tjänst som kan integreras med befintliga operatörer med täckning i hela Europa, oavsett bilmärke, land eller var fordonet faktiskt befinner sig, för att på så sätt optimera fördelarna med eCall för alla förare, däribland funktionshindrade personer med särskilda behov.

| 5. | Europaparlamentet understryker de positiva effekterna av eCall, inte bara för att förbättra incidenthanteringen, för att minska trafikstockningar som uppkommer på grund av olyckor och för att undvika sekundärolyckor, utan särskilt också för att påskynda räddningstjänstens ankomst och på så vis minska dödligheten och allvarsgraden i de skador som uppkommer genom trafikolyckor och därmed förbättra européernas trygghetskänsla när de reser i andra medlemsstater. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet understryker de positiva effekterna av eCall, inte bara för att förbättra incidenthanteringen, för att minska trafikstockningar som uppkommer på grund av olyckor och för att undvika sekundärolyckor, utan särskilt också för att påskynda räddningstjänstens ankomst och på så vis minska dödligheten och allvarsgraden i de skador som uppkommer genom trafikolyckor och därmed förbättra européernas trygghetskänsla när de reser i andra medlemsstater.

| 6. | Europaparlamentet anser att om införandet av eCall överlåts åt marknadskrafterna, kommer eCall endast att vara till nytta för människor som har råd med exklusiva fordon, medan ett obligatoriskt införande av systemet inbyggt i alla fordon skulle leda till lägre kostnader och allmänt införande i hela EU. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet anser att om införandet av eCall överlåts åt marknadskrafterna, kommer eCall endast att vara till nytta för människor som har råd med exklusiva fordon, medan ett obligatoriskt införande av systemet inbyggt i alla fordon skulle leda till lägre kostnader och allmänt införande i hela EU.

| 7. | Europaparlamentet erinrar om att kommissionens konsekvensbedömning visar att antagande av regleringsåtgärder inför ett obligatoriskt införande av eCall för närvarande är den enda möjligheten att uppnå alla positiva effekter. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet erinrar om att kommissionens konsekvensbedömning visar att antagande av regleringsåtgärder inför ett obligatoriskt införande av eCall för närvarande är den enda möjligheten att uppnå alla positiva effekter.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett förslag inom ramen för direktiv 2007/46/EG för att säkra ett obligatoriskt införande av ett offentligt 112-baserat eCall-system till 2015 i alla nya typgodkända fordon i samtliga medlemsstater. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett förslag inom ramen för direktiv 2007/46/EG för att säkra ett obligatoriskt införande av ett offentligt 112-baserat eCall-system till 2015 i alla nya typgodkända fordon i samtliga medlemsstater.

| 9. | Europaparlamentet anser att den offentliga eCall-tjänsten bör vara gratis, obligatorisk och installerad i alla nya fordon som omfattas av detta direktiv. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet anser att den offentliga eCall-tjänsten bör vara gratis, obligatorisk och installerad i alla nya fordon som omfattas av detta direktiv.

| 10. | Europaparlamentet anser att ett offentligt eCall bör vara enkelt, överkomligt, funktionsdugligt och tillgängligt för alla i hela EU, oberoende av fordonet och var detta finns. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet anser att ett offentligt eCall bör vara enkelt, överkomligt, funktionsdugligt och tillgängligt för alla i hela EU, oberoende av fordonet och var detta finns.

| 11. | Europaparlamentet avvisar tanken på att fasa in de olika fordonsinbyggda aspekterna av eCall under en längre tidsperiod. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet avvisar tanken på att fasa in de olika fordonsinbyggda aspekterna av eCall under en längre tidsperiod.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå alla andra regleringsåtgärder som behövs för att undvika att ytterligare förseningar leder till dödsolyckor som kunde ha förhindrats. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå alla andra regleringsåtgärder som behövs för att undvika att ytterligare förseningar leder till dödsolyckor som kunde ha förhindrats.

| 13. | Europaparlamentet anser att även om kostnads-nyttoanalyser kan spela en viktig roll för att ta fram uppgifter som kan ligga till grund för komplexa beslut gällande investeringar och teknikutnyttjande är de inte särskilt användbara när en viktig del av analysen består i att uppskatta värdet på en människas liv. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet anser att även om kostnads-nyttoanalyser kan spela en viktig roll för att ta fram uppgifter som kan ligga till grund för komplexa beslut gällande investeringar och teknikutnyttjande är de inte särskilt användbara när en viktig del av analysen består i att uppskatta värdet på en människas liv.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att när den värderar påverkan av utvecklingen av eCall i EU ta hänsyn till inte bara investeringen och driftskostnaderna utan även de sociala fördelar som uppstår genom utbredningen av eCall. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att när den värderar påverkan av utvecklingen av eCall i EU ta hänsyn till inte bara investeringen och driftskostnaderna utan även de sociala fördelar som uppstår genom utbredningen av eCall.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ställa upp tydliga regler gällande ansvarsskyldigheten för aktörer som är involverade i eCall-systemet. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ställa upp tydliga regler gällande ansvarsskyldigheten för aktörer som är involverade i eCall-systemet.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera möjliga falsklarm genom eCall-system, deras påverkan på de dagliga räddningstjänsterna och nödvändigheten att särskilja mellan allvarliga och mindre allvarliga olyckor samt mellan larmsignaler och annan information som ska skickas till räddningstjänsterna för att säkra en effektiv drift. Parlamentet uppmanar kommissionen att, om det behövs, föreslå konkreta lösningar på dessa problem. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera möjliga falsklarm genom eCall-system, deras påverkan på de dagliga räddningstjänsterna och nödvändigheten att särskilja mellan allvarliga och mindre allvarliga olyckor samt mellan larmsignaler och annan information som ska skickas till räddningstjänsterna för att säkra en effektiv drift. Parlamentet uppmanar kommissionen att, om det behövs, föreslå konkreta lösningar på dessa problem.

| 17. | Europaparlamentet välkomnar fastställandet av European eCall Implementation Platform och uppmanar relevanta aktörer och medlemsstaternas representanter att delta för att säkra ett harmoniserat införande av eCall. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet välkomnar fastställandet av European eCall Implementation Platform och uppmanar relevanta aktörer och medlemsstaternas representanter att delta för att säkra ett harmoniserat införande av eCall.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att överväga om eCall-systemet ska utvidgas till att inkludera andra fordon inom en snar framtid, såsom tunga nyttofordon, bussar och motordrivna tvåhjulingar, samt att utvärdera om det bör utökas till att även omfatta jordbrukstraktorer och industrifordon. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att överväga om eCall-systemet ska utvidgas till att inkludera andra fordon inom en snar framtid, såsom tunga nyttofordon, bussar och motordrivna tvåhjulingar, samt att utvärdera om det bör utökas till att även omfatta jordbrukstraktorer och industrifordon.

| 19. | Europaparlamentet anser att användningen av eftermarknadsinstallerade eCall-apparater ska tillåtas för befintliga fordon. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet anser att användningen av eftermarknadsinstallerade eCall-apparater ska tillåtas för befintliga fordon.

Aspekter rörande larmcentraler

| 20. | Europaparlamentet konstaterar att det är viktigt att se till att alla beredskapscenter och larmcentraler i samtliga medlemsstater är väl utrustade om det ska kunna bli ett enhetligt skydd för medborgarna i hela unionen. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att föreslå lagstiftning som ska tvinga medlemsstaterna att uppgradera sina larmcentraltjänster och att utbilda telefonisterna ordentligt så att de senast 2015 kan hantera eCall-systemet på det sätt som bäst passar deras nationella strukturer. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet konstaterar att det är viktigt att se till att alla beredskapscenter och larmcentraler i samtliga medlemsstater är väl utrustade om det ska kunna bli ett enhetligt skydd för medborgarna i hela unionen. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att föreslå lagstiftning som ska tvinga medlemsstaterna att uppgradera sina larmcentraltjänster och att utbilda telefonisterna ordentligt så att de senast 2015 kan hantera eCall-systemet på det sätt som bäst passar deras nationella strukturer.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att anta gemensamma specifikationer för larmcentralerna inom ramen för ITS-direktivet före slutet av 2012 och att lägga fram ett förslag till direktiv om genomförande av eCall. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att anta gemensamma specifikationer för larmcentralerna inom ramen för ITS-direktivet före slutet av 2012 och att lägga fram ett förslag till direktiv om genomförande av eCall.

| 22. | Europaparlamentet uppskattar mobilnätsoperatörernas villighet att hantera eCall som alla andra 112-samtal och föreslår att de och även medlemsstaterna på årsbasis ska rapportera till kommissionen om de framsteg som gjorts och om de svårigheter man stött på, särskilt när det gäller eCall-flaggan. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppskattar mobilnätsoperatörernas villighet att hantera eCall som alla andra 112-samtal och föreslår att de och även medlemsstaterna på årsbasis ska rapportera till kommissionen om de framsteg som gjorts och om de svårigheter man stött på, särskilt när det gäller eCall-flaggan.

| 23. | Europaparlamentet välkomnar att en röstanknytning upprättas mellan fordonspassagerarna och de larmcentralsoperatörer som tar emot nödsamtal så att man genom tvåvägskommunikation kan minska risken för felaktiga insatser eller att rättningstjänsten rycker ut i onödan, till exempel vid en mindre olycka. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet välkomnar att en röstanknytning upprättas mellan fordonspassagerarna och de larmcentralsoperatörer som tar emot nödsamtal så att man genom tvåvägskommunikation kan minska risken för felaktiga insatser eller att rättningstjänsten rycker ut i onödan, till exempel vid en mindre olycka.

| 24. | Europaparlamentet understryker att det blir alltmer tydligt att det behövs ett gemensamt dataöverföringsprotokoll för att sådan information ska kunna komma larmcentralerna och räddningstjänsterna tillhanda utan risk för förvirring eller feltolkning. Parlamentet påpekar att man bör fastställa öppna och icke-diskriminerande rutiner för hur mobilnätsoperatörerna ska vidarebefordra informationen till larmcentralerna. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet understryker att det blir alltmer tydligt att det behövs ett gemensamt dataöverföringsprotokoll för att sådan information ska kunna komma larmcentralerna och räddningstjänsterna tillhanda utan risk för förvirring eller feltolkning. Parlamentet påpekar att man bör fastställa öppna och icke-diskriminerande rutiner för hur mobilnätsoperatörerna ska vidarebefordra informationen till larmcentralerna.

| 25. | Europaparlamentet erinrar om att det även kan leda till extra fördelar om man har elektroniska uppgifter i larmcentralerna, såsom avancerad vägledning för personalen i räddningstjänsten, som kan informeras ordentligt om nya risker som de kan stöta på beroende på utvecklingen av elbilar och andra nya framdrivningssystem. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet erinrar om att det även kan leda till extra fördelar om man har elektroniska uppgifter i larmcentralerna, såsom avancerad vägledning för personalen i räddningstjänsten, som kan informeras ordentligt om nya risker som de kan stöta på beroende på utvecklingen av elbilar och andra nya framdrivningssystem.

| 26. | Europaparlamentet anser att kopplingarna mellan larmcentralerna och vägoperatörerna för att förbättra incidenthanteringen bör främjas i linje med rekommendationerna i European eCall Implementation Platform. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet anser att kopplingarna mellan larmcentralerna och vägoperatörerna för att förbättra incidenthanteringen bör främjas i linje med rekommendationerna i European eCall Implementation Platform.

| 27. | Europaparlamentet stöder det intensiva arbete som utförts inom HeERO (Harmonised eCall European Pilot) i pilotprojektet gränsöverskridande autentisering av eCall. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att öka samarbetet mellan nationella larmcentraler och räddningstjänster, i synnerhet vid gränsövergångar i Europa, samt att främja utvecklingen av gemensamma utbildningar och utbyte av bästa praxis för att förbättra effektiviteten inom hela räddningstjänstkedjan. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet stöder det intensiva arbete som utförts inom HeERO (Harmonised eCall European Pilot) i pilotprojektet gränsöverskridande autentisering av eCall. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att öka samarbetet mellan nationella larmcentraler och räddningstjänster, i synnerhet vid gränsövergångar i Europa, samt att främja utvecklingen av gemensamma utbildningar och utbyte av bästa praxis för att förbättra effektiviteten inom hela räddningstjänstkedjan.

| 28. | Europaparlamentet ber kommissionen att likaså garantera att eCall-systemet och kopplingarna till larmcentralerna också är kompatibla med system för samverkan med infrastrukturen och intelligenta ombordsystem (t.ex. smarta vägräcken som underrättar om möjliga olyckor, intelligenta växlingssystem i fordon etc.). |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet ber kommissionen att likaså garantera att eCall-systemet och kopplingarna till larmcentralerna också är kompatibla med system för samverkan med infrastrukturen och intelligenta ombordsystem (t.ex. smarta vägräcken som underrättar om möjliga olyckor, intelligenta växlingssystem i fordon etc.).

Privata tjänster för larmnummer

| 29. | Europaparlamentet anser att en eCall-tjänst som omfattar hela EU kan samexistera med privata larmtjänster, oavsett om en fordonsköpare väljer en privat lösning eller inte, förutsatt att alla funktionsstandarder följs av både offentliga och privata tjänster och alla fordon är utrustade med den offentliga eCall-tjänsten för att garantera en heltäckande tjänst i alla medlemsstater under fordonets livstid. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet anser att en eCall-tjänst som omfattar hela EU kan samexistera med privata larmtjänster, oavsett om en fordonsköpare väljer en privat lösning eller inte, förutsatt att alla funktionsstandarder följs av både offentliga och privata tjänster och alla fordon är utrustade med den offentliga eCall-tjänsten för att garantera en heltäckande tjänst i alla medlemsstater under fordonets livstid.

| 30. | Europaparlamentet betonar att eCall-systemet måste vara användarvänligt och att konsumenterna bör erbjudas en realistisk överblick över systemet, samt heltäckande och tillförlitlig information rörande ytterligare funktioner eller tjänster som är kopplade till de privata, fordonsinbyggda systemen för larmtjänster och nödsamtal samt till den förväntade servicenivån för inköp av sådana tillämpningar och de tillhörande kostnaderna. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet betonar att eCall-systemet måste vara användarvänligt och att konsumenterna bör erbjudas en realistisk överblick över systemet, samt heltäckande och tillförlitlig information rörande ytterligare funktioner eller tjänster som är kopplade till de privata, fordonsinbyggda systemen för larmtjänster och nödsamtal samt till den förväntade servicenivån för inköp av sådana tillämpningar och de tillhörande kostnaderna.

| 31. | Europaparlamentet kräver att den offentliga eCall-tjänsten 112 blir automatiskt tillgänglig när en konsument väljer att lämna en privat larmtjänst eller reser i ett land där den tjänsten inte erbjuds. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet kräver att den offentliga eCall-tjänsten 112 blir automatiskt tillgänglig när en konsument väljer att lämna en privat larmtjänst eller reser i ett land där den tjänsten inte erbjuds.

| 32. | Europaparlamentet anser att privata eCall-tjänsteleverantörer också när som helst bör ha möjlighet att migrera till den eCall-tjänst som finns i hela EU, samtidigt som de fortsätter att tillhandahålla andra telefontjänster. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet anser att privata eCall-tjänsteleverantörer också när som helst bör ha möjlighet att migrera till den eCall-tjänst som finns i hela EU, samtidigt som de fortsätter att tillhandahålla andra telefontjänster.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar europeiska företag att delta i utvecklingen av de nödvändiga tillämpningarna, tjänsterna och infrastrukturen för eCall-systemet för att stimulera EU-omfattande innovation. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet uppmanar europeiska företag att delta i utvecklingen av de nödvändiga tillämpningarna, tjänsterna och infrastrukturen för eCall-systemet för att stimulera EU-omfattande innovation.

Uppgiftsskydd

| 34. | Europaparlamentet betonar att eCall-systemet inte på några villkor får göra det möjligt att spåra fordonet, vilket innebär att systemet måste vara vilande tills larmtjänsten aktiveras, i linje med rekommendationerna från artikel 29-arbetsgruppen om uppgiftsskydd. Parlamentet påminner om att de prioriterade målen med eCall är att förbättra hanteringen av incidenter, och att de uppgifter som ges genom eCall inte på något sätt får användas för att övervaka och studera en persons förflyttningar eller för att ta reda på var personen befinner sig förutom i händelse av en olycka. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet betonar att eCall-systemet inte på några villkor får göra det möjligt att spåra fordonet, vilket innebär att systemet måste vara vilande tills larmtjänsten aktiveras, i linje med rekommendationerna från artikel 29-arbetsgruppen om uppgiftsskydd. Parlamentet påminner om att de prioriterade målen med eCall är att förbättra hanteringen av incidenter, och att de uppgifter som ges genom eCall inte på något sätt får användas för att övervaka och studera en persons förflyttningar eller för att ta reda på var personen befinner sig förutom i händelse av en olycka.

| 35. | Europaparlamentet understryker att med iakttagande av öppenhetsprincipen bör lämpliga regler införas för behandling av personuppgifter avseende eCall-samtal, inte bara av mobilnätsoperatören utan av alla övriga inblandade aktörer, inklusive fordonstillverkare, larmcentraler och larmtjänster, för att garantera att principerna om personlig integritet och personuppgiftsskydd följer direktiven 95/46/EG och 2002/58/EG och den nationella lagstiftningen. Parlamentet understryker att all kommande lagstiftning ska klargöra ansvaret enligt direktiv 95/46/EG för de olika aktörer som berörs av eCall, samt formerna för att tillhandahålla uppgifter till berörda personer och för att underlätta deras utövande av sina rättigheter. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet understryker att med iakttagande av öppenhetsprincipen bör lämpliga regler införas för behandling av personuppgifter avseende eCall-samtal, inte bara av mobilnätsoperatören utan av alla övriga inblandade aktörer, inklusive fordonstillverkare, larmcentraler och larmtjänster, för att garantera att principerna om personlig integritet och personuppgiftsskydd följer direktiven 95/46/EG och 2002/58/EG och den nationella lagstiftningen. Parlamentet understryker att all kommande lagstiftning ska klargöra ansvaret enligt direktiv 95/46/EG för de olika aktörer som berörs av eCall, samt formerna för att tillhandahålla uppgifter till berörda personer och för att underlätta deras utövande av sina rättigheter.

| 36. | Europaparlamentet understryker att privata eCall-tjänster måste respektera principerna om personlig integritet och uppgiftsskydd och framför allt ge möjlighet till ett informerat samtycke och möjlighet att välja bort tjänsten i linje med rekommendationerna från artikel 29-arbetsgruppen. Konsumenternas informerade samtycke ska baseras på fullständig information om den mängd data som samlas och för vilket ändamål den samlas. Dessutom ska konsumenterna ha rätt att när som helst dra tillbaka sitt samtycke. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet understryker att privata eCall-tjänster måste respektera principerna om personlig integritet och uppgiftsskydd och framför allt ge möjlighet till ett informerat samtycke och möjlighet att välja bort tjänsten i linje med rekommendationerna från artikel 29-arbetsgruppen. Konsumenternas informerade samtycke ska baseras på fullständig information om den mängd data som samlas och för vilket ändamål den samlas. Dessutom ska konsumenterna ha rätt att när som helst dra tillbaka sitt samtycke.

| 37. | Europaparlamentet understryker att ägaren eller den som leasar fordonet ska bestämma, som en informerad konsument, vem som ska ha tillgång till fordonets data när det gäller privata eCall-tjänster som har registrerats på fordonen. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet understryker att ägaren eller den som leasar fordonet ska bestämma, som en informerad konsument, vem som ska ha tillgång till fordonets data när det gäller privata eCall-tjänster som har registrerats på fordonen.

Övriga områden

| 38. | Europaparlamentet understryker att eCall-systemet utnyttjar tekniska komponenter (satellitbaserad positionsbestämning, bearbetnings- och kommunikationstillämpningar) som också skulle kunna utgöra grund för andra fordonsmonterade tillämpningar och tjänster. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet understryker att eCall-systemet utnyttjar tekniska komponenter (satellitbaserad positionsbestämning, bearbetnings- och kommunikationstillämpningar) som också skulle kunna utgöra grund för andra fordonsmonterade tillämpningar och tjänster.

| 39. | Europaparlamentet anser att det fordonsinbyggda eCall-systemet, för att säkra kundernas fria val, måste vara tillgängligt utan kostnader och utan diskriminering för alla, såsom eftermarknaden för produkter och tjänster, komponentleverantörer, verkstäder och oberoende tjänsteleverantörer, vägassistans och relaterade tjänster. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att eCall-systemet bygger på en driftskompatibel och öppen plattform som kan användas för framtida fordonstillämpningar och fordonstjänster, för att uppmuntra till förnyelse och främja konkurrenskraften för den europeiska it-industrin på den globala marknaden. Parlamentet understryker att alla sådana tillämpningar och tjänster fortfarande ska vara frivilliga. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet anser att det fordonsinbyggda eCall-systemet, för att säkra kundernas fria val, måste vara tillgängligt utan kostnader och utan diskriminering för alla, såsom eftermarknaden för produkter och tjänster, komponentleverantörer, verkstäder och oberoende tjänsteleverantörer, vägassistans och relaterade tjänster. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att eCall-systemet bygger på en driftskompatibel och öppen plattform som kan användas för framtida fordonstillämpningar och fordonstjänster, för att uppmuntra till förnyelse och främja konkurrenskraften för den europeiska it-industrin på den globala marknaden. Parlamentet understryker att alla sådana tillämpningar och tjänster fortfarande ska vara frivilliga.

| 40. | Europaparlamentet anser att fria val för konsumenter och fritt tillträde för tjänsteleverantörer ska vara en del av OEM-företagens designkriterier när det gäller fordonsmonterade plattformar och att gränssnitt för fordonsmontage ska standardiseras för att möjliggöra rättvis konkurrens och för att uppmuntra innovationer på den europeiska telematikmarknaden. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet anser att fria val för konsumenter och fritt tillträde för tjänsteleverantörer ska vara en del av OEM-företagens designkriterier när det gäller fordonsmonterade plattformar och att gränssnitt för fordonsmontage ska standardiseras för att möjliggöra rättvis konkurrens och för att uppmuntra innovationer på den europeiska telematikmarknaden.

| 41. | Europaparlamentet understryker att alla ytterligare tjänster som ska användas i ett fordon – framför allt under färd – måste uppfylla tydliga säkerhets-, skydds- och dataskyddsnormer och att efterlevnaden av sådana normer måste mätas och kontrolleras. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet understryker att alla ytterligare tjänster som ska användas i ett fordon – framför allt under färd – måste uppfylla tydliga säkerhets-, skydds- och dataskyddsnormer och att efterlevnaden av sådana normer måste mätas och kontrolleras.

| 42. | Europaparlamentet erinrar om att systemen för satellitnavigering Egnos och Galileo kan bidra avsevärt till utförandet av vägtrafikledning och nödåtgärder, och detta kräver en informationskampanj för att främja en ökad användning av de möjligheter som detta system erbjuder vad beträffar eCall-tillämpningen. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet erinrar om att systemen för satellitnavigering Egnos och Galileo kan bidra avsevärt till utförandet av vägtrafikledning och nödåtgärder, och detta kräver en informationskampanj för att främja en ökad användning av de möjligheter som detta system erbjuder vad beträffar eCall-tillämpningen.

| 43. | Europaparlamentet anser att medlemsstaterna bör ha rätt att införa eCall-filtreringssystem för larmcentraler som gör det möjligt att snabbt identifiera nödsamtal och därmed undvika att larmcentraler överbelastas, samtidigt som man ökar räddningstjänsternas effektivitet. Parlamentet anser att detta arbete bör stödjas av kommissionen. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet anser att medlemsstaterna bör ha rätt att införa eCall-filtreringssystem för larmcentraler som gör det möjligt att snabbt identifiera nödsamtal och därmed undvika att larmcentraler överbelastas, samtidigt som man ökar räddningstjänsternas effektivitet. Parlamentet anser att detta arbete bör stödjas av kommissionen.

| 44. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att i samarbete med kommissionen upprätta och genomföra nationella pilotprojekt för att tillämpa eCall-systemet för nödanrop från fordon. Syftet är att hantera de problem som eventuellt kommer att uppstå vid förberedandet av den obligatoriska tillämpningen av detta system i alla medlemsstater till 2015. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att i samarbete med kommissionen upprätta och genomföra nationella pilotprojekt för att tillämpa eCall-systemet för nödanrop från fordon. Syftet är att hantera de problem som eventuellt kommer att uppstå vid förberedandet av den obligatoriska tillämpningen av detta system i alla medlemsstater till 2015.

| 45. | Europaparlamentet begär att ett standardiserat eCall-gränssnitt, en så kallad eCall-knapp som är lätt att identifiera även för personer med funktionshinder, ska sättas in i alla fordon för att undvika missförstånd och eventuellt missbruk av systemet. Parlamentet uppmanar kommissionen och europeiska standardiseringsorganisationer att föreslå en harmoniserad standard för en sådan manuell utlösningsmekanism. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet begär att ett standardiserat eCall-gränssnitt, en så kallad eCall-knapp som är lätt att identifiera även för personer med funktionshinder, ska sättas in i alla fordon för att undvika missförstånd och eventuellt missbruk av systemet. Parlamentet uppmanar kommissionen och europeiska standardiseringsorganisationer att föreslå en harmoniserad standard för en sådan manuell utlösningsmekanism.

| 46. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera eCall-systemets möjliga påverkan på utgifterna för folkhälsan. Parlamentet uppmanar i detta hänseende medlemsstaterna att enas kring en harmoniserad definition av allvarliga skador. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera eCall-systemets möjliga påverkan på utgifterna för folkhälsan. Parlamentet uppmanar i detta hänseende medlemsstaterna att enas kring en harmoniserad definition av allvarliga skador.

| 47. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att skynda på sitt arbete med att tillhandahålla utförlig och praktisk information genom utveckling av en målinriktad och långtgående kommunikationsstrategi och genomföra kampanjer för att öka medvetenheten om eCall-systemet och dess fördelar, dess användning och dess funktioner, även när det gäller säkerheten för EU:s invånare, i syfte att öka både allmänhetens förståelse av och efterfrågan på sådana nödtjänster, samt för att minimera risken att dessa tjänster missbrukas eller missförstås. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att skynda på sitt arbete med att tillhandahålla utförlig och praktisk information genom utveckling av en målinriktad och långtgående kommunikationsstrategi och genomföra kampanjer för att öka medvetenheten om eCall-systemet och dess fördelar, dess användning och dess funktioner, även när det gäller säkerheten för EU:s invånare, i syfte att öka både allmänhetens förståelse av och efterfrågan på sådana nödtjänster, samt för att minimera risken att dessa tjänster missbrukas eller missförstås.

| 48. | Europaparlamentet rekommenderar att kommissionen ser till att eCall-tjänster blir driftskompatibla med andra liknande fordonsinbyggda larmtjänster som marknadsförs i grannregioner, såsom ERA-GLONASS-tjänsten. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet rekommenderar att kommissionen ser till att eCall-tjänster blir driftskompatibla med andra liknande fordonsinbyggda larmtjänster som marknadsförs i grannregioner, såsom ERA-GLONASS-tjänsten.

*

* *

| 49. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  EUT L 303, 22.11.2011, s. 46.

(2)  EUT L 207, 6.8.2010, s. 1.

(3)  EGT L 108, 24.4.2002, s. 51.

(4)  Antagna texter, P7_TA(2011)0453.

(5)  Antagna texter, P7_TA(2011)0408.

(6)  Antagna texter, P7_TA(2011)0519.

(7)  EUT C 351 E, 2.12.2011, s. 13.

(8)  Antagna texter, P7_TA(2011)0306.

(9)  EUT C 184 E, 8.7.2010, s. 50.

(10)  EUT C 286 E, 27.11.2009, s. 45.

(11)  EUT C 244 E, 18.10.2007, s. 220.

(12)  EUT C 296 E, 6.12.2006, s. 268.

(13)  EUT C 227 E, 21.9.2006, s. 609.

---

| 29.11.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 349/27 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 349/27

---

Tisdagen den 3 juli 2012Europas attraktionskraft på investerare

P7_TA(2012)0275

Europaparlamentets resolution av den 3 juli 2012 om Europas attraktionskraft på investerare (2011/2288(INI))

2013/C 349 E/04

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 3, 4, 49, 50, 119, 219 och 282, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 3, 4, 49, 50, 119, 219 och 282,

| — | med beaktande av förslaget till rådets direktiv om en gemensam konsoliderad bolagsskattebas (COM(2011)0121), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till rådets direktiv om en gemensam konsoliderad bolagsskattebas (COM(2011)0121),

| — | med beaktande av OECD:s förklaring om internationella investeringar och multinationella företag och riktlinjer för multinationella företag (uppdatering av den 25 maj 2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av OECD:s förklaring om internationella investeringar och multinationella företag och riktlinjer för multinationella företag (uppdatering av den 25 maj 2011),

| — | med beaktande av Montirapporten av den 9 maj 2010 om en ny strategi för den inre marknaden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Montirapporten av den 9 maj 2010 om en ny strategi för den inre marknaden,

| — | med beaktande av Unctads rapport 2011 om investeringar i världen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Unctads rapport 2011 om investeringar i världen,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande om en samlad EU-politik för internationella investeringar (COM(2010)0343), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande om en samlad EU-politik för internationella investeringar (COM(2010)0343),

| — | med beaktande av kommissionens arbetsprogram för 2012 (COM(2011)0777), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens arbetsprogram för 2012 (COM(2011)0777),

| — | med beaktande av slutsatserna från rådets 3133:e sammanträde om forumet för den inre marknaden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från rådets 3133:e sammanträde om forumet för den inre marknaden,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1173/2011 om effektiv övervakning av de offentliga finanserna i euroområdet (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1173/2011 om effektiv övervakning av de offentliga finanserna i euroområdet (1),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1174/2011 om verkställighetsåtgärder för att korrigera alltför stora makroekonomiska obalanser i euroområdet (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1174/2011 om verkställighetsåtgärder för att korrigera alltför stora makroekonomiska obalanser i euroområdet (2),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1175/2011 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1175/2011 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (3),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 om förebyggande och korrigering av makroekonomiska obalanser (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 om förebyggande och korrigering av makroekonomiska obalanser (4),

| — | med beaktande av rådets förordning (EU) nr 1177/2011 om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid alltför stora underskott (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU) nr 1177/2011 om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid alltför stora underskott (5),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1311/2011 om ändring av rådets förordning (EG) nr 1083/2006 vad gäller vissa bestämmelser om den ekonomiska förvaltningen för vissa medlemsstater som drabbats eller hotas av stora svårigheter med avseende på deras finansiella stabilitet (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1311/2011 om ändring av rådets förordning (EG) nr 1083/2006 vad gäller vissa bestämmelser om den ekonomiska förvaltningen för vissa medlemsstater som drabbats eller hotas av stora svårigheter med avseende på deras finansiella stabilitet (6),

| — | med beaktande av rådets direktiv 2011/85/EU om krav på medlemsstaternas budgetramverk (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 2011/85/EU om krav på medlemsstaternas budgetramverk (7),

| — | med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om europeiska riskkapitalfonder (COM(2011)0860), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om europeiska riskkapitalfonder (COM(2011)0860),

| — | med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om rätten att driva verksamhet i kreditinstitut och tillsynen över kreditinstitut och värdepappersföretag samt om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/87/EG om extra tillsyn över kreditinstitut, försäkringsföretag och värdepappersföretag i ett finansiellt konglomerat (COM(2011)0453), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om rätten att driva verksamhet i kreditinstitut och tillsynen över kreditinstitut och värdepappersföretag samt om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/87/EG om extra tillsyn över kreditinstitut, försäkringsföretag och värdepappersföretag i ett finansiellt konglomerat (COM(2011)0453),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande ”Årlig tillväxtöversikt 2012” (COM(2011)0815), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande ”Årlig tillväxtöversikt 2012” (COM(2011)0815),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande ”Inremarknadsakten – Tolv åtgärder för att stimulera tillväxten och stärka förtroendet för inre marknaden – Gemensamma insatser för att skapa ny tillväxt” (COM(2011)0206), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande ”Inremarknadsakten – Tolv åtgärder för att stimulera tillväxten och stärka förtroendet för inre marknaden – Gemensamma insatser för att skapa ny tillväxt” (COM(2011)0206),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande om en strategi för smart och hållbar tillväxt för alla (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande om en strategi för smart och hållbar tillväxt för alla (COM(2010)2020),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande om en åtgärdsplan för att förbättra små och medelstora företags tillgång till finansiering (COM(2011)0870), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande om en åtgärdsplan för att förbättra små och medelstora företags tillgång till finansiering (COM(2011)0870),

| — | med beaktande av kommissionens rapport till Europeiska rådet om hinder för handel och investeringar (2011) (COM(2011)0114), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport till Europeiska rådet om hinder för handel och investeringar (2011) (COM(2011)0114),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 december 2011 om hinder för handel och investeringar (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 december 2011 om hinder för handel och investeringar (8),

| — | med beaktande av förslaget till rådets direktiv om ett gemensamt system för en skatt på finansiella transaktioner och ändring av direktiv 2008/7/EG (COM(2011)0594), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till rådets direktiv om ett gemensamt system för en skatt på finansiella transaktioner och ändring av direktiv 2008/7/EG (COM(2011)0594),

| — | med beaktande av kommissionens grönbok om möjligheterna att införa stabilitetsobligationer (COM(2011)0818), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens grönbok om möjligheterna att införa stabilitetsobligationer (COM(2011)0818),

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om en budget för Europa 2020 (COM(2011)0500), delarna I och II, |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om en budget för Europa 2020 (COM(2011)0500), delarna I och II,

| — | med beaktande av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar ”The effects of temporary State aid rules adopted in the context of the financial and economic crisis” (SEC(2011)1126), |
| --- | --- |

—

med beaktande av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar ”The effects of temporary State aid rules adopted in the context of the financial and economic crisis” (SEC(2011)1126),

| — | med beaktande av rapporten från kommissionens generaldirektorat för ekonomi och finans, ”Labour Market Developments in Europe, 2011”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från kommissionens generaldirektorat för ekonomi och finans, ”Labour Market Developments in Europe, 2011”,

| — | med beaktande av OECD:s, WTO:s och Unctads rapporter ”G20 trade and investment measures” (mitten av oktober 2010–april 2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av OECD:s, WTO:s och Unctads rapporter ”G20 trade and investment measures” (mitten av oktober 2010–april 2011),

| — | med beaktande av Europeiska centralbankens ”The Euro Area Bank Lending Survey” för januari 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska centralbankens ”The Euro Area Bank Lending Survey” för januari 2012,

| — | med beaktande av Europeiska centralbankens makroekonomiska prognoser för euroområdet (december 2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska centralbankens makroekonomiska prognoser för euroområdet (december 2011),

| — | med beaktande av Europeiska centralbankens rapport om den finansiella integrationen i Europa (maj 2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska centralbankens rapport om den finansiella integrationen i Europa (maj 2011),

| — | med beaktande av OECD:s ”Policy Framework for Investment (PFI)”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av OECD:s ”Policy Framework for Investment (PFI)”,

| — | med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett program för företagens konkurrenskraft och små och medelstora företag (2014–2020) (COM(2011)0834), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett program för företagens konkurrenskraft och små och medelstora företag (2014–2020) (COM(2011)0834),

| — | med beaktande av sin ståndpunkt av den 19 april 2012 om förslaget till rådets direktiv om en gemensam konsoliderad bolagsskattebas (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt av den 19 april 2012 om förslaget till rådets direktiv om en gemensam konsoliderad bolagsskattebas (9),

| — | med beaktande av kommissionens rapport om näringslivsdynamik: nyetableringar, överlåtelser av företag och konkurs (januari 2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport om näringslivsdynamik: nyetableringar, överlåtelser av företag och konkurs (januari 2011),

| — | med beaktande av Världsbankens rapport om att göra affärer 2012: göra affärer i en öppnare värld, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Världsbankens rapport om att göra affärer 2012: göra affärer i en öppnare värld,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om ”Erasmus för alla: EU:s program för allmän utbildning, yrkesutbildning, ungdom och idrott” (COM(2011)0787), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om ”Erasmus för alla: EU:s program för allmän utbildning, yrkesutbildning, ungdom och idrott” (COM(2011)0787),

| — | med beaktande av kommissionens preliminära utvärderingsrapport om Erasmus för unga företagare, pilotprojekt/förberedande åtgärd (2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens preliminära utvärderingsrapport om Erasmus för unga företagare, pilotprojekt/förberedande åtgärd (2011),

| — | med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om offentlig upphandling (COM(2011)0896), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om offentlig upphandling (COM(2011)0896),

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor och yttrandena från utskottet för industrifrågor, forskning och energi samt utskottet för regional utveckling (A7-0190/2012), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor och yttrandena från utskottet för industrifrågor, forskning och energi samt utskottet för regional utveckling (A7-0190/2012), och av följande skäl:

| A. | Den ekonomiska, finansiella och finanspolitiska krisen i EU har på ett betydande sätt ökat de ekonomiska och sociala skillnaderna i medlemsstater och regioner, vilket har resulterat i en ojämn fördelning av de inhemska och utländska investeringarna i EU. |
| --- | --- |

A.

Den ekonomiska, finansiella och finanspolitiska krisen i EU har på ett betydande sätt ökat de ekonomiska och sociala skillnaderna i medlemsstater och regioner, vilket har resulterat i en ojämn fördelning av de inhemska och utländska investeringarna i EU.

| B. | Det är nödvändigt att fastställa en konsekvent ram av stabilitet i penning-, finans- och handelspolitiken för att underlätta flödet av direktinvesteringar i samtliga medlemsstater och EU-regioner och på så sätt bidra till att korrigera EU:s makroekonomiska obalanser. |
| --- | --- |

B.

Det är nödvändigt att fastställa en konsekvent ram av stabilitet i penning-, finans- och handelspolitiken för att underlätta flödet av direktinvesteringar i samtliga medlemsstater och EU-regioner och på så sätt bidra till att korrigera EU:s makroekonomiska obalanser.

| C. | Vid det informella mötet mellan Europeiska rådets medlemmar den 23 maj 2012 betonades behovet av att mobilisera EU:s politik för att till fullo stödja tillväxten, öka insatserna för att finansiera ekonomin genom investeringar och stärka skapandet av arbetstillfällen. |
| --- | --- |

C.

Vid det informella mötet mellan Europeiska rådets medlemmar den 23 maj 2012 betonades behovet av att mobilisera EU:s politik för att till fullo stödja tillväxten, öka insatserna för att finansiera ekonomin genom investeringar och stärka skapandet av arbetstillfällen.

| D. | Enligt kommissionens senaste preliminära prognos lider EU av svag tillväxt och de förväntade tillväxttakterna kommer att skilja sig åt betydligt inom unionen, vilka undergrävs av fortsatt osäkerhet och brist på förtroende från konsumenternas och marknadens sida. |
| --- | --- |

D.

Enligt kommissionens senaste preliminära prognos lider EU av svag tillväxt och de förväntade tillväxttakterna kommer att skilja sig åt betydligt inom unionen, vilka undergrävs av fortsatt osäkerhet och brist på förtroende från konsumenternas och marknadens sida.

| E. | EU bör i högre grad utnyttja sina starka sidor, till exempel den höga standarden på konsumtion, utbildning, livskvalitet samt forsknings- och innovationskapaciteten, den höga arbetseffektiviteten och produktiviteten liksom ett vänligt och inspirerande affärsklimat för att ta itu med den finanspolitiska krisen och öka tillväxten och sysselsättningen. |
| --- | --- |

E.

EU bör i högre grad utnyttja sina starka sidor, till exempel den höga standarden på konsumtion, utbildning, livskvalitet samt forsknings- och innovationskapaciteten, den höga arbetseffektiviteten och produktiviteten liksom ett vänligt och inspirerande affärsklimat för att ta itu med den finanspolitiska krisen och öka tillväxten och sysselsättningen.

| F. | Finansieringen av medlemsstaternas offentliga skulder absorberar resurser för investeringar, tillväxt och sysselsättning, samtidigt som kapitalflykten mellan vissa medlemsstater och till vissa tredjeländer kan bidra till att förvärra läget för EU:s betalningsbalans. |
| --- | --- |

F.

Finansieringen av medlemsstaternas offentliga skulder absorberar resurser för investeringar, tillväxt och sysselsättning, samtidigt som kapitalflykten mellan vissa medlemsstater och till vissa tredjeländer kan bidra till att förvärra läget för EU:s betalningsbalans.

| G. | Bankutlåning, som är den viktigaste finansieringskällan i euroområdet, som står för mer än hela aktie- och obligationsfinansieringen, samtidigt som bankkrediter i Förenta staterna och andra regioner i världen står för en mindre procentuell andel av den totala finansieringen, har påverkats starkt av den senaste tidens utveckling. |
| --- | --- |

G.

Bankutlåning, som är den viktigaste finansieringskällan i euroområdet, som står för mer än hela aktie- och obligationsfinansieringen, samtidigt som bankkrediter i Förenta staterna och andra regioner i världen står för en mindre procentuell andel av den totala finansieringen, har påverkats starkt av den senaste tidens utveckling.

| H. | Tillväxtpotentialen i sektorer som till exempel miljövänlig teknik, hälsa och omsorg, utbildning och den sociala ekonomin kan bidra till och driva på investeringar genom att öka den ömsesidiga efterfrågan och därmed stimulera investeringar. |
| --- | --- |

H.

Tillväxtpotentialen i sektorer som till exempel miljövänlig teknik, hälsa och omsorg, utbildning och den sociala ekonomin kan bidra till och driva på investeringar genom att öka den ömsesidiga efterfrågan och därmed stimulera investeringar.

| I. | Det finns ett behov av att övervaka och se över effekterna och genomförandet av EU:s budgetbestämmelser för att se till att de inte skapar onödiga administrativa bördor och hämmar utländska direktinvesteringar i EU. |
| --- | --- |

I.

Det finns ett behov av att övervaka och se över effekterna och genomförandet av EU:s budgetbestämmelser för att se till att de inte skapar onödiga administrativa bördor och hämmar utländska direktinvesteringar i EU.

| J. | Den senaste Unctadrapporten visar att EU fortfarande har en stark förmåga att dra till sig utländska direktinvesteringar. |
| --- | --- |

J.

Den senaste Unctadrapporten visar att EU fortfarande har en stark förmåga att dra till sig utländska direktinvesteringar.

| K. | EU-interna investeringar kan på ett betydande sätt utvidga marknaderna för utländska direktinvesteringar genom att skapa en mer hållbar infrastruktur för affärsverksamhet, utbildning, forskning och utveckling. |
| --- | --- |

K.

EU-interna investeringar kan på ett betydande sätt utvidga marknaderna för utländska direktinvesteringar genom att skapa en mer hållbar infrastruktur för affärsverksamhet, utbildning, forskning och utveckling.

| L. | Investeringarna består av två pelare, offentliga investeringar och privata investeringar, och den privata delen består i sin tur av inhemska och utländska investeringar. |
| --- | --- |

L.

Investeringarna består av två pelare, offentliga investeringar och privata investeringar, och den privata delen består i sin tur av inhemska och utländska investeringar.

| M. | För att motverka det alltför stora beroendet av import av olja, gas och övriga icke-förnybara resurser krävs det stora investeringar i förnybar energi samt energi- och resurseffektivitet. |
| --- | --- |

M.

För att motverka det alltför stora beroendet av import av olja, gas och övriga icke-förnybara resurser krävs det stora investeringar i förnybar energi samt energi- och resurseffektivitet.

| N. | De europeiska statsskulds- och kreditförlängningsriskerna, såväl som brister och hinder för handel och i samband med fullbordandet av den inre marknaden, inbegripet icke-tariffära hinder och databegränsningar, kan försämra EU-regionens förmåga att attrahera både europeiska och internationella investerare. |
| --- | --- |

N.

De europeiska statsskulds- och kreditförlängningsriskerna, såväl som brister och hinder för handel och i samband med fullbordandet av den inre marknaden, inbegripet icke-tariffära hinder och databegränsningar, kan försämra EU-regionens förmåga att attrahera både europeiska och internationella investerare.

| O. | När det gäller konkurrenskraft och företagande, är de huvudsakliga utmaningarna för de europeiska företagen fortfarande svårigheterna att få tillgång till finansiering för små och medelstora företag, en svag företagaranda (endast 45 procent av EU:s medborgare skulle vilka vara egenföretagare jämfört med till exempel 55 procent i Förenta staterna), ett företagsklimat som inte främjar nystartade företag och tillväxt och som karaktäriseras av bestående fragmentisering av lagstiftning och byråkrati, små och medelstora företags begränsade kapacitet att anpassa sig till en energi- och resurseffektiv ekonomi och att expandera till marknader utanför hemländerna, både inom och utanför den inre marknaden. |
| --- | --- |

O.

När det gäller konkurrenskraft och företagande, är de huvudsakliga utmaningarna för de europeiska företagen fortfarande svårigheterna att få tillgång till finansiering för små och medelstora företag, en svag företagaranda (endast 45 procent av EU:s medborgare skulle vilka vara egenföretagare jämfört med till exempel 55 procent i Förenta staterna), ett företagsklimat som inte främjar nystartade företag och tillväxt och som karaktäriseras av bestående fragmentisering av lagstiftning och byråkrati, små och medelstora företags begränsade kapacitet att anpassa sig till en energi- och resurseffektiv ekonomi och att expandera till marknader utanför hemländerna, både inom och utanför den inre marknaden.

| P. | Enligt Världsbankens senaste ”Doing Business”-index utgör EU:s medlemsstater endast 40 procent (och euroområdets medlemmar endast 26 procent) av de 35 högst rankade länderna i fråga om företagande på global nivå. |
| --- | --- |

P.

Enligt Världsbankens senaste ”Doing Business”-index utgör EU:s medlemsstater endast 40 procent (och euroområdets medlemmar endast 26 procent) av de 35 högst rankade länderna i fråga om företagande på global nivå.

| Q. | Som visas i kommissionens rapport om förvarningsmekanismen (COM(2012)0068), betonar de nationella budgetbegränsningarna och den höga arbetslösheten behovet, särskilt när det gäller bytesbalansen, exportmarknadsandelar samt privata och offentliga skulder, att införa effektiva strukturreformer för att förbättra näringslivsklimatet, samtidigt som man minskar på byråkratin och optimerar mervärdet från strukturfonderna och Europeiska investeringsbankens verksamhet, inbegripet i de länder som främjas av den europeiska grannskapspolitiken. |
| --- | --- |

Q.

Som visas i kommissionens rapport om förvarningsmekanismen (COM(2012)0068), betonar de nationella budgetbegränsningarna och den höga arbetslösheten behovet, särskilt när det gäller bytesbalansen, exportmarknadsandelar samt privata och offentliga skulder, att införa effektiva strukturreformer för att förbättra näringslivsklimatet, samtidigt som man minskar på byråkratin och optimerar mervärdet från strukturfonderna och Europeiska investeringsbankens verksamhet, inbegripet i de länder som främjas av den europeiska grannskapspolitiken.

| R. | Välriktade sociala investeringar är avgörande för att säkerställa en hög och långsiktig sysselsättningsnivå, stabilisera ekonomin, öka humankapitalet och stärka EU:s konkurrenskraft. |
| --- | --- |

R.

Välriktade sociala investeringar är avgörande för att säkerställa en hög och långsiktig sysselsättningsnivå, stabilisera ekonomin, öka humankapitalet och stärka EU:s konkurrenskraft.

| S. | Utvecklingen för utländska direktinvesteringar är en av de nyckelindikatorer som kommissionen använder i resultattavlan för övervakning av makroekonomiska obalanser. |
| --- | --- |

S.

Utvecklingen för utländska direktinvesteringar är en av de nyckelindikatorer som kommissionen använder i resultattavlan för övervakning av makroekonomiska obalanser.

| T. | Undersökningar som genomförts inom Förenta nationernas miljöprogram och Internationella arbetsorganisationen visar att investeringar i bildandet av humankapital är avgörande för att dra till sig investeringar i de gröna ekonomisektorerna och utnyttja deras stora tillväxtpotential. |
| --- | --- |

T.

Undersökningar som genomförts inom Förenta nationernas miljöprogram och Internationella arbetsorganisationen visar att investeringar i bildandet av humankapital är avgörande för att dra till sig investeringar i de gröna ekonomisektorerna och utnyttja deras stora tillväxtpotential.

| U. | Tillströmningen av utländska direktinvesteringar i EU, särskilt när de riktas på ett sådant sätt att de minskar skillnaderna mellan medlemsstaterna, har positiva effekter på realekonomin och betalningsbalansen, konkurrenskraften, sysselsättningen och den sociala sammanhållningen, men fungerar även som en positiv stimulans för teknisk utveckling, innovation, färdigheter och arbetskraftens rörlighet. |
| --- | --- |

U.

Tillströmningen av utländska direktinvesteringar i EU, särskilt när de riktas på ett sådant sätt att de minskar skillnaderna mellan medlemsstaterna, har positiva effekter på realekonomin och betalningsbalansen, konkurrenskraften, sysselsättningen och den sociala sammanhållningen, men fungerar även som en positiv stimulans för teknisk utveckling, innovation, färdigheter och arbetskraftens rörlighet.

| V. | Fastställandet av årliga nationella delmål som omfattar områden som stöder en attraktiv och konkurrenskraftig miljö för internationella investerare, i linje med OECD:s parametrar, kommer att bidra till att belysa nationella svagheter och styrkor, såväl som möjligheter för riktade ingrepp. |
| --- | --- |

V.

Fastställandet av årliga nationella delmål som omfattar områden som stöder en attraktiv och konkurrenskraftig miljö för internationella investerare, i linje med OECD:s parametrar, kommer att bidra till att belysa nationella svagheter och styrkor, såväl som möjligheter för riktade ingrepp.

| W. | Euroområdets och ECB:s mål om att hålla inflationen på precis under 2 procent bidrar till att skapa en ram för stabilitet som främjar investeringsviljan. |
| --- | --- |

W.

Euroområdets och ECB:s mål om att hålla inflationen på precis under 2 procent bidrar till att skapa en ram för stabilitet som främjar investeringsviljan.

| X. | Utvecklingen av de europeiska obligationsmarknaderna är till stor del beroende av utökningen av investeringsbasen. |
| --- | --- |

X.

Utvecklingen av de europeiska obligationsmarknaderna är till stor del beroende av utökningen av investeringsbasen.

| Y. | I sitt förslag till en gemensam konsoliderad bolagsskattebas utvidgade inte kommissionen harmoniseringen till bolagsskattesatserna, vilka fortfarande avses falla inom ramen för medlemsstaternas behörighet. Det krävs ytterligare åtgärder för att göra EU:s skattesystem mer transparent och mindre komplicerat för utländska investerare samtidigt som man samordnar skattesystemen i hela EU. |
| --- | --- |

Y.

I sitt förslag till en gemensam konsoliderad bolagsskattebas utvidgade inte kommissionen harmoniseringen till bolagsskattesatserna, vilka fortfarande avses falla inom ramen för medlemsstaternas behörighet. Det krävs ytterligare åtgärder för att göra EU:s skattesystem mer transparent och mindre komplicerat för utländska investerare samtidigt som man samordnar skattesystemen i hela EU.

| Z. | Handelsprotektionismen vinner mark i världen, och därför bör EU, i egenskap av marknadsledande aktör när det gäller inkommande investeringar, fortsätta förhandlingarna för att uppnå frihandelsavtal som främjar öppen och fri handel samt internationella standarder på området social- och miljöskydd i samband med skyddet av sina konkurrenskraftiga handelsfördelar. |
| --- | --- |

Z.

Handelsprotektionismen vinner mark i världen, och därför bör EU, i egenskap av marknadsledande aktör när det gäller inkommande investeringar, fortsätta förhandlingarna för att uppnå frihandelsavtal som främjar öppen och fri handel samt internationella standarder på området social- och miljöskydd i samband med skyddet av sina konkurrenskraftiga handelsfördelar.

| AA. | I EU finns det fortfarande stora hinder för tillhandahållandet av gränsöverskridande tjänster, vilket orsakar problem på den fria marknaden. |
| --- | --- |

AA.

I EU finns det fortfarande stora hinder för tillhandahållandet av gränsöverskridande tjänster, vilket orsakar problem på den fria marknaden.

| AB. | I enlighet med EU-fördragen faller den gemensamma handelspolitiken, inbegripet utländska direktinvesteringar, inom ramen för EU:s exklusiva behörighet och på detta område agerar Europaparlamentet och rådet på lika villkor, eftersom det ordinarie lagstiftningsförfarandet tillämpas. |
| --- | --- |

AB.

I enlighet med EU-fördragen faller den gemensamma handelspolitiken, inbegripet utländska direktinvesteringar, inom ramen för EU:s exklusiva behörighet och på detta område agerar Europaparlamentet och rådet på lika villkor, eftersom det ordinarie lagstiftningsförfarandet tillämpas.

| 1. | Europaparlamentet betonar att EU fortfarande är den främsta destinationen i världen för utländska direktinvesteringar och att EU därför bör fortsätta att uppfylla investerande och stödmottagande staters förväntningar, samtidigt som man uppfyller de bredare målen för unionens ekonomi-, social- och miljöpolitik, för att på detta sätt skydda sin ledande roll på europeisk och nationell nivå. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet betonar att EU fortfarande är den främsta destinationen i världen för utländska direktinvesteringar och att EU därför bör fortsätta att uppfylla investerande och stödmottagande staters förväntningar, samtidigt som man uppfyller de bredare målen för unionens ekonomi-, social- och miljöpolitik, för att på detta sätt skydda sin ledande roll på europeisk och nationell nivå.

| 2. | Europaparlamentet anser att sammanhållningspolitiken är mycket viktig när det gäller att ta itu med makroekonomiska och regionala obalanser på EU-nivå och bör vara en central politik för den inre marknaden när det gäller att stärka konkurrenskraften, produktiviteten, tillväxten och skapandet av arbetstillfällen, vilket i sin tur kan öka viljan att investera i EU. Parlamentet framhåller att investeringar inom ramen för sammanhållningspolitiken i infrastruktur och kompetens på arbetsmarknaden betydligt kan öka attraktionskraften för potentiella investerare. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet anser att sammanhållningspolitiken är mycket viktig när det gäller att ta itu med makroekonomiska och regionala obalanser på EU-nivå och bör vara en central politik för den inre marknaden när det gäller att stärka konkurrenskraften, produktiviteten, tillväxten och skapandet av arbetstillfällen, vilket i sin tur kan öka viljan att investera i EU. Parlamentet framhåller att investeringar inom ramen för sammanhållningspolitiken i infrastruktur och kompetens på arbetsmarknaden betydligt kan öka attraktionskraften för potentiella investerare.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förbättra det internationella lagstiftningssamarbetet, inbegripet i multilaterala sammanhang, och lagstiftningskonvergensen med utgångspunkt i internationella standarder och, när det är möjligt, delta i en lagstiftningsdialog för att hantera befintliga eller eventuella framtida handelshinder i syfte att begränsa tvister och åtföljande handelskostnader. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förbättra det internationella lagstiftningssamarbetet, inbegripet i multilaterala sammanhang, och lagstiftningskonvergensen med utgångspunkt i internationella standarder och, när det är möjligt, delta i en lagstiftningsdialog för att hantera befintliga eller eventuella framtida handelshinder i syfte att begränsa tvister och åtföljande handelskostnader.

| 4. | Europaparlamentet anser att en finanspolitisk konsolidering och stabilisering bör genomföras och att den inre marknaden bör fullbordas på ett sådant sätt att man samtidigt bedömer det mervärde som dessa åtgärder kan bidra med. Parlamentet anser att ett långtgående samarbete mellan ekonomiska organ, samt ökad komplementaritet mellan EU:s ekonomier bör bidra till att minska de regionala skillnaderna i utländska direktinvesteringar för att stärka den europeiska industriella basen och främja en hållbar och långsiktig ekonomisk utveckling, där det sistnämnda är en viktig grundförutsättning för en framgångsrik och effektiv finanspolitisk konsolidering. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet anser att en finanspolitisk konsolidering och stabilisering bör genomföras och att den inre marknaden bör fullbordas på ett sådant sätt att man samtidigt bedömer det mervärde som dessa åtgärder kan bidra med. Parlamentet anser att ett långtgående samarbete mellan ekonomiska organ, samt ökad komplementaritet mellan EU:s ekonomier bör bidra till att minska de regionala skillnaderna i utländska direktinvesteringar för att stärka den europeiska industriella basen och främja en hållbar och långsiktig ekonomisk utveckling, där det sistnämnda är en viktig grundförutsättning för en framgångsrik och effektiv finanspolitisk konsolidering.

| 5. | Europaparlamentet betonar att det är nödvändigt att se till att strategiska europeiska investerare behåller sitt intresse att fortsätta med sin verksamhet i EU, med tanke på att de negativa känslor och den osäkerhet som har skapats av skuldkrisen och bristen på snabba gensvar, tillsammans med den mer övergripande globala finansiella och ekonomiska krisen, får investerarna att minska sina satsningar i regionen. Parlamentet betonar att bristen på samordnade och långsiktiga inhemska investeringar på ett betydande sätt kommer att skada EU:s framtida attraktionskraft på sådana investerare. Parlamentet konstaterar att en inriktning på flernivåstyre, med lokalsamhällets deltagande i lämpliga skeden, är nödvändig för att garantera att investeringar riktas mot de särskilda behoven i varje region och varje medlemsstat. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet betonar att det är nödvändigt att se till att strategiska europeiska investerare behåller sitt intresse att fortsätta med sin verksamhet i EU, med tanke på att de negativa känslor och den osäkerhet som har skapats av skuldkrisen och bristen på snabba gensvar, tillsammans med den mer övergripande globala finansiella och ekonomiska krisen, får investerarna att minska sina satsningar i regionen. Parlamentet betonar att bristen på samordnade och långsiktiga inhemska investeringar på ett betydande sätt kommer att skada EU:s framtida attraktionskraft på sådana investerare. Parlamentet konstaterar att en inriktning på flernivåstyre, med lokalsamhällets deltagande i lämpliga skeden, är nödvändig för att garantera att investeringar riktas mot de särskilda behoven i varje region och varje medlemsstat.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett meddelande om Europas attraktionskraft när det gäller investeringar jämfört med dess viktigaste partner och konkurrenter, i vilket man fastställer EU:s största för- och nackdelar avseende investeringsklimat, och lägga fram en övergripande strategi inbegripet särskilda åtgärder och rekommendationer, såväl som eventuella lagstiftningsförslag för att förbättra EU:s investeringsklimat. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett meddelande om Europas attraktionskraft när det gäller investeringar jämfört med dess viktigaste partner och konkurrenter, i vilket man fastställer EU:s största för- och nackdelar avseende investeringsklimat, och lägga fram en övergripande strategi inbegripet särskilda åtgärder och rekommendationer, såväl som eventuella lagstiftningsförslag för att förbättra EU:s investeringsklimat.

| 7. | Europaparlamentet anser att EU fullt ut bör utnyttja sin ställning som världens största gemensamma inre marknad (inbegripet dess höga levnadsstandard, höga arbetskraftsproduktivitet, rättssäkerhet och forsknings- och innovationskapacitet), utländska investerare och handelsblock för att ta itu med skuldkrisen. Parlamentet betonar behovet av effektivare verktyg och metoder, nya finansieringsmekanismer och investeringsplaner, t.ex. projektobligationer från EU, som kan utnyttja Europas konkurrensfördelar och komplementaritet mellan medlemsstater och uppnå målen med Europa 2020-tillväxtstrategin, för att bekämpa lågkonjunkturen och utmaningen i samband med långsam tillväxt. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet anser att EU fullt ut bör utnyttja sin ställning som världens största gemensamma inre marknad (inbegripet dess höga levnadsstandard, höga arbetskraftsproduktivitet, rättssäkerhet och forsknings- och innovationskapacitet), utländska investerare och handelsblock för att ta itu med skuldkrisen. Parlamentet betonar behovet av effektivare verktyg och metoder, nya finansieringsmekanismer och investeringsplaner, t.ex. projektobligationer från EU, som kan utnyttja Europas konkurrensfördelar och komplementaritet mellan medlemsstater och uppnå målen med Europa 2020-tillväxtstrategin, för att bekämpa lågkonjunkturen och utmaningen i samband med långsam tillväxt.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar enträget EU att införa investering som en central aspekt i alla flaggskeppsinitiativ inom Europa 2020-strategin, för att därmed möta det brådskande behovet av tillväxt och högre sysselsättning och använda deras viktiga bidrag för att hantera den finanspolitiska krisen. Parlamentet uppmanar särskilt kommissionen och medlemsstaterna att utarbeta en ambitiös, miljöeffektiv och hållbar företagsstrategi för EU för att ge nytt liv åt tillverkningskapaciteten i hela EU och skapa högkvalitativa arbetstillfällen inom EU. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar enträget EU att införa investering som en central aspekt i alla flaggskeppsinitiativ inom Europa 2020-strategin, för att därmed möta det brådskande behovet av tillväxt och högre sysselsättning och använda deras viktiga bidrag för att hantera den finanspolitiska krisen. Parlamentet uppmanar särskilt kommissionen och medlemsstaterna att utarbeta en ambitiös, miljöeffektiv och hållbar företagsstrategi för EU för att ge nytt liv åt tillverkningskapaciteten i hela EU och skapa högkvalitativa arbetstillfällen inom EU.

| 9. | Europaparlamentet betonar särskilt den enorma potential som finns för att locka utländska direktinvesteringar genom att främja utbildning, forskning och utveckling samt nya arbetstillfällen på områdena minskade utsläpp av växthusgaser, utveckling av förnybara energikällor och ökad energieffektivitet för att uppfylla målen i Europa 2020-strategin och göra EU till världsledare i miljövänlig teknik. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet betonar särskilt den enorma potential som finns för att locka utländska direktinvesteringar genom att främja utbildning, forskning och utveckling samt nya arbetstillfällen på områdena minskade utsläpp av växthusgaser, utveckling av förnybara energikällor och ökad energieffektivitet för att uppfylla målen i Europa 2020-strategin och göra EU till världsledare i miljövänlig teknik.

| 10. | Europaparlamentet påminner om att en utebliven ökning av de offentliga investeringarna med hjälp av hållbar finansiering eller till och med en minskning av dessa investeringar på grund av den finanspolitiska krisen inom viktiga områden såsom hälsa, utbildning, forskning och infrastrukturer, skulle kunna inverka negativt på konkurrenskraften och attraktionskraften på investerare, särskilt om det blir ett långsiktigt mönster. Parlamentet anser därför att man betydligt måste öka de offentliga investeringarna. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet påminner om att en utebliven ökning av de offentliga investeringarna med hjälp av hållbar finansiering eller till och med en minskning av dessa investeringar på grund av den finanspolitiska krisen inom viktiga områden såsom hälsa, utbildning, forskning och infrastrukturer, skulle kunna inverka negativt på konkurrenskraften och attraktionskraften på investerare, särskilt om det blir ett långsiktigt mönster. Parlamentet anser därför att man betydligt måste öka de offentliga investeringarna.

| 11. | Europaparlamentet stöder det nyligen föreslagna programmet ”Erasmus för alla” som avsevärt kan öka de tilldelade medlen för rörlighet och utveckling av kunskap, utbildning och kompetens i syfte att stärka ungdomars personliga utveckling och arbetsutsikter och därmed bidra till ökade mänskliga resurser och ta itu med problemet med den höga ungdomsarbetslösheten i EU. Parlamentet stöder ”Erasmus för företag” och i synnerhet utbytesprogrammet ”Erasmus för unga företagare” som kommer att uppmuntra nystart av företag, gränsöverskridande kunskapsöverföring, samarbete mellan små företag, innovation och nya arbetstillfällen. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet stöder det nyligen föreslagna programmet ”Erasmus för alla” som avsevärt kan öka de tilldelade medlen för rörlighet och utveckling av kunskap, utbildning och kompetens i syfte att stärka ungdomars personliga utveckling och arbetsutsikter och därmed bidra till ökade mänskliga resurser och ta itu med problemet med den höga ungdomsarbetslösheten i EU. Parlamentet stöder ”Erasmus för företag” och i synnerhet utbytesprogrammet ”Erasmus för unga företagare” som kommer att uppmuntra nystart av företag, gränsöverskridande kunskapsöverföring, samarbete mellan små företag, innovation och nya arbetstillfällen.

| 12. | Europaparlamentet föreslår förbättring och breddning av de statistiska uppgifterna om direktinvesteringar i enlighet med OECD:s och Världsbankens riktlinjer samt antagandet av kompletterande investeringsmål och indikatorer på nationell nivå (stadsmiljö, social infrastruktur) för att betona framstegen mot skapandet av ett attraktivt investeringsklimat, samtidigt som man utvärderar investeringspolitiken och dess positiva effekter på den reala ekonomin och sysselsättningen i de olika länderna och regionerna. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet föreslår förbättring och breddning av de statistiska uppgifterna om direktinvesteringar i enlighet med OECD:s och Världsbankens riktlinjer samt antagandet av kompletterande investeringsmål och indikatorer på nationell nivå (stadsmiljö, social infrastruktur) för att betona framstegen mot skapandet av ett attraktivt investeringsklimat, samtidigt som man utvärderar investeringspolitiken och dess positiva effekter på den reala ekonomin och sysselsättningen i de olika länderna och regionerna.

| 13. | Europaparlamentet anser att alla strategier som syftar till att attrahera utländska och lokala investeringar bör kopplas till fullbordandet av den inre marknaden, gränsöverskridande investeringar och flöden, öppna marknader, förbättrat marknadstillträde och rättvis konkurrens för fria yrken, med tanke på antalet och mångfalden av nya möjligheter. Parlamentet anser, i detta sammanhang, att EU bör främja de transeuropeiska näten och rörligheten för arbetstagare, studenter och forskare samt stärka samarbetet och EU-ekonomiernas förmåga att komplettera varandra. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet anser att alla strategier som syftar till att attrahera utländska och lokala investeringar bör kopplas till fullbordandet av den inre marknaden, gränsöverskridande investeringar och flöden, öppna marknader, förbättrat marknadstillträde och rättvis konkurrens för fria yrken, med tanke på antalet och mångfalden av nya möjligheter. Parlamentet anser, i detta sammanhang, att EU bör främja de transeuropeiska näten och rörligheten för arbetstagare, studenter och forskare samt stärka samarbetet och EU-ekonomiernas förmåga att komplettera varandra.

| 14. | Europaparlamentet betonar behovet av att skattehinder snarast avlägsnas för gränsöverskridande arbetstagare och arbetsgivare för att underlätta medborgarnas rörlighet och främja gränsöverskridande investeringar. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet betonar behovet av att skattehinder snarast avlägsnas för gränsöverskridande arbetstagare och arbetsgivare för att underlätta medborgarnas rörlighet och främja gränsöverskridande investeringar.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar EU att på global nivå och inom ramen för WTO, G20 och G8 förhandla om inrättandet av gemensamma regler som garanterar rättvis konkurrens och lika villkor för att motverka internationella makroekonomiska obalanser som har att göra med finansiell reglering och beskattning i syfte att skydda EU:s konkurrenskraft och garantera respekt för EU:s sociala mål och miljömål. Parlamentet uppmanar EU att visa beslutsamhet när man förhandlar om och ingår heltäckande frihandelsavtal med större partner, vilket är avgörande för att öppna nya marknader för varor och tjänster, öka investeringsmöjligheterna, underlätta en öppen och rättvis handel samt främja ett mer förutsägbart politiskt klimat. Parlamentet framhåller vikten av att gå vidare i förhandlingarna om en skatt på finansiella transaktioner på global nivå. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar EU att på global nivå och inom ramen för WTO, G20 och G8 förhandla om inrättandet av gemensamma regler som garanterar rättvis konkurrens och lika villkor för att motverka internationella makroekonomiska obalanser som har att göra med finansiell reglering och beskattning i syfte att skydda EU:s konkurrenskraft och garantera respekt för EU:s sociala mål och miljömål. Parlamentet uppmanar EU att visa beslutsamhet när man förhandlar om och ingår heltäckande frihandelsavtal med större partner, vilket är avgörande för att öppna nya marknader för varor och tjänster, öka investeringsmöjligheterna, underlätta en öppen och rättvis handel samt främja ett mer förutsägbart politiskt klimat. Parlamentet framhåller vikten av att gå vidare i förhandlingarna om en skatt på finansiella transaktioner på global nivå.

| 16. | Europaparlamentet anser att inrättandet av ett tillfälligt europeiskt observationsorgan för utländska direktinvesteringar, inrättat inom kommissionen, skulle kunna bidra till att stärka samordningen av medlemsstaternas politik inom detta område och samtidigt tillhandahålla en bättre övervakning av den politik som förs, inbegripet dess makroekonomiska effekter, för att främja EU som en destination för investeringar. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet anser att inrättandet av ett tillfälligt europeiskt observationsorgan för utländska direktinvesteringar, inrättat inom kommissionen, skulle kunna bidra till att stärka samordningen av medlemsstaternas politik inom detta område och samtidigt tillhandahålla en bättre övervakning av den politik som förs, inbegripet dess makroekonomiska effekter, för att främja EU som en destination för investeringar.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att påskynda samordningen av medlemsstaternas ekonomiska politik, skattepolitik och socialpolitik för att därmed attrahera utländska investeringar, samtidigt som man tar hänsyn till de ekonomiska och sociala skillnader som finns i euroområdets medlemsstater och i EU:s medlemsstater. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att påskynda samordningen av medlemsstaternas ekonomiska politik, skattepolitik och socialpolitik för att därmed attrahera utländska investeringar, samtidigt som man tar hänsyn till de ekonomiska och sociala skillnader som finns i euroområdets medlemsstater och i EU:s medlemsstater.

| 18. | Europaparlamentet anser att EU och medlemsstaterna bör vidta åtgärder främst för att förstärka användningen av strukturfonderna och Sammanhållningsfonden som en katalysator för att attrahera kompletterande finansiering från EIB, EBRD, andra internationella finansiella institutioner och den privata sektorn, samtidigt som man främjar initiativ som grundas på offentlig-privata partnerskap, t.ex. projektobligationer från EU. Parlamentet noterar att särskilt små och medelstora företag kan dra nytta av investeringar som stärker kapaciteten, infrastrukturen och humankapitalet. Parlamentet erkänner möjligheten att utvidga tillämpningsområdet för innovativa finansiella instrument så att de i större utsträckning används för att få tillträde till finansiering som ett komplement till traditionella finansieringsmetoder. Parlamentet understryker att finansiella instrument har en roterande karaktär och att en flexibel syn på att integrera sådana instrument på regional nivå skulle kunna få en multiplikatoreffekt i EU:s budget, främja offentlig-privata partnerskap, skapa alternativa finansieringskällor och tillhandahålla ett viktigt nytt finansieringsflöde för strategiska investeringar, genom att stödja långsiktiga och hållbara investeringar i en tid av finanspolitiska åtstramningar. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet anser att EU och medlemsstaterna bör vidta åtgärder främst för att förstärka användningen av strukturfonderna och Sammanhållningsfonden som en katalysator för att attrahera kompletterande finansiering från EIB, EBRD, andra internationella finansiella institutioner och den privata sektorn, samtidigt som man främjar initiativ som grundas på offentlig-privata partnerskap, t.ex. projektobligationer från EU. Parlamentet noterar att särskilt små och medelstora företag kan dra nytta av investeringar som stärker kapaciteten, infrastrukturen och humankapitalet. Parlamentet erkänner möjligheten att utvidga tillämpningsområdet för innovativa finansiella instrument så att de i större utsträckning används för att få tillträde till finansiering som ett komplement till traditionella finansieringsmetoder. Parlamentet understryker att finansiella instrument har en roterande karaktär och att en flexibel syn på att integrera sådana instrument på regional nivå skulle kunna få en multiplikatoreffekt i EU:s budget, främja offentlig-privata partnerskap, skapa alternativa finansieringskällor och tillhandahålla ett viktigt nytt finansieringsflöde för strategiska investeringar, genom att stödja långsiktiga och hållbara investeringar i en tid av finanspolitiska åtstramningar.

| 19. | Europaparlamentet välkomnar ECB:s långfristiga refinansieringstransaktioner. Parlamentet uppmanar dessutom ECB att agera bestämt när det gäller att ta itu med den rådande skuldkrisen i euroområdet genom att bevara prisstabiliteten och samtidigt minimera de negativa bieffekter på den reala ekonomin och på investeringarna som banksektorns likviditetsproblem kan generera. Parlamentet anser att banksektorn måste vidta lämpliga åtgärder för att hantera sina strukturella svagheter i fråga om likviditetsrisker på längre sikt i syfte att återställa investerarnas förtroende och undvika att ECB framöver behöver ingripa i stor skala. Parlamentet anser att reglerna för bankens verksamhet bör utformas så att man ser till att en andel av stöden görs tillgänglig för utvecklingsändamål och för att stödja små och medelstora företag. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet välkomnar ECB:s långfristiga refinansieringstransaktioner. Parlamentet uppmanar dessutom ECB att agera bestämt när det gäller att ta itu med den rådande skuldkrisen i euroområdet genom att bevara prisstabiliteten och samtidigt minimera de negativa bieffekter på den reala ekonomin och på investeringarna som banksektorns likviditetsproblem kan generera. Parlamentet anser att banksektorn måste vidta lämpliga åtgärder för att hantera sina strukturella svagheter i fråga om likviditetsrisker på längre sikt i syfte att återställa investerarnas förtroende och undvika att ECB framöver behöver ingripa i stor skala. Parlamentet anser att reglerna för bankens verksamhet bör utformas så att man ser till att en andel av stöden görs tillgänglig för utvecklingsändamål och för att stödja små och medelstora företag.

| 20. | Europaparlamentet anser att man i samband med den kommande omarbetningen av direktivet om kapitalkrav bör se till att ökningen av kapitalreserverna för att främja den långsiktiga stabiliteten i banksektorn inte hindrar bankerna från att pumpa in likviditet i den reala ekonomin, vilket är nödvändigt för investeringar. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet anser att man i samband med den kommande omarbetningen av direktivet om kapitalkrav bör se till att ökningen av kapitalreserverna för att främja den långsiktiga stabiliteten i banksektorn inte hindrar bankerna från att pumpa in likviditet i den reala ekonomin, vilket är nödvändigt för investeringar.

| 21. | Europaparlamentet understryker behovet av att fördjupa EU:s kapitalmarknader för att säkerställa tillgången till finansiering från andra källor än bankerna. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet understryker behovet av att fördjupa EU:s kapitalmarknader för att säkerställa tillgången till finansiering från andra källor än bankerna.

| 22. | Europaparlamentet noterar kommissionens nya förslag för att förbättra styrningen av marknaden för kreditvärderingsinstitut, särskilt ändringen av förordning (EG) nr 1060/2009 om kreditvärderingsinstitut och samordningen av lagar, förordningar och administrativa bestämmelser som har att göra med företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag) och direktiv 2011/61/EU om förvaltare av alternativa investeringsfonder, med hänsyn till det alltför stora utnyttjandet av kreditvärderingar, och understryker behovet av att ytterligare åtgärder måste vidtas för att garantera ett sunt näringslivsklimat och rättvis konkurrens. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet noterar kommissionens nya förslag för att förbättra styrningen av marknaden för kreditvärderingsinstitut, särskilt ändringen av förordning (EG) nr 1060/2009 om kreditvärderingsinstitut och samordningen av lagar, förordningar och administrativa bestämmelser som har att göra med företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag) och direktiv 2011/61/EU om förvaltare av alternativa investeringsfonder, med hänsyn till det alltför stora utnyttjandet av kreditvärderingar, och understryker behovet av att ytterligare åtgärder måste vidtas för att garantera ett sunt näringslivsklimat och rättvis konkurrens.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera alla de hinder som återstår för utförande eller mottagande av gränsöverskridande tjänster i enskilda medlemsländer. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera alla de hinder som återstår för utförande eller mottagande av gränsöverskridande tjänster i enskilda medlemsländer.

| 24. | Europaparlamentet noterar vikten av kommissionens förslag om att modernisera EU:s marknad för offentliga upphandlingar. Parlamentet betonar att en dynamisk EU-omfattande marknad för upphandlingar kan innebära viktiga affärsmöjligheter för europeiska företag och kan på ett betydande sätt bidra till att stimulera en konkurrenskraftig europeisk industri, attrahera investeringar och främja ekonomisk tillväxt. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet noterar vikten av kommissionens förslag om att modernisera EU:s marknad för offentliga upphandlingar. Parlamentet betonar att en dynamisk EU-omfattande marknad för upphandlingar kan innebära viktiga affärsmöjligheter för europeiska företag och kan på ett betydande sätt bidra till att stimulera en konkurrenskraftig europeisk industri, attrahera investeringar och främja ekonomisk tillväxt.

| 25. | Europaparlamentet uttrycker oro över trenden att institutionella investerare i euroområdet skiftar om från aktier i euroområdet till aktier som har utfärdats på andra håll i världen, med hänsyn till i) deras allt viktigare roll i euroområdets finanssektor, och ii) minskningen av investeringsfondernas totala innehav av aktier och andra ägarandelsbevis som har utfärdats av personer från euroområdet från 26 procent 2009 till 23 procent 2010. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uttrycker oro över trenden att institutionella investerare i euroområdet skiftar om från aktier i euroområdet till aktier som har utfärdats på andra håll i världen, med hänsyn till i) deras allt viktigare roll i euroområdets finanssektor, och ii) minskningen av investeringsfondernas totala innehav av aktier och andra ägarandelsbevis som har utfärdats av personer från euroområdet från 26 procent 2009 till 23 procent 2010.

| 26. | Europaparlamentet betonar den roll som nationella placeringsfonder från tredjeländer spelar och betonar även betydelsen av att stärka principerna för öppenhet och ansvarighet i syfte att främja synergier mellan EU och nationella placeringsfonder. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet betonar den roll som nationella placeringsfonder från tredjeländer spelar och betonar även betydelsen av att stärka principerna för öppenhet och ansvarighet i syfte att främja synergier mellan EU och nationella placeringsfonder.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att uppmuntra institutionella investerare att delta i europeiska riskkapitalfonder och europeiska fonder för socialt företagande och att avlägsna begräsningar för tillgången på riskkapitalfinansiering i små och medelstora företag. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att uppmuntra institutionella investerare att delta i europeiska riskkapitalfonder och europeiska fonder för socialt företagande och att avlägsna begräsningar för tillgången på riskkapitalfinansiering i små och medelstora företag.

| 28. | Europaparlamentet anser att gränsöverskridande företagande ger betydande fördelar både för EU-regionerna, genom att bidra till deras ekonomiska utveckling, och för enskilda företag genom att erbjuda dem möjligheter att få tillträde till nya och större marknader och försörjningskällor, samt kapital, arbetskraft och teknik. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet anser att gränsöverskridande företagande ger betydande fördelar både för EU-regionerna, genom att bidra till deras ekonomiska utveckling, och för enskilda företag genom att erbjuda dem möjligheter att få tillträde till nya och större marknader och försörjningskällor, samt kapital, arbetskraft och teknik.

| 29. | Europaparlamentet uttrycker oro över den höga ungdomsarbetslöshet som har konstaterats i en rad medlemsstater och de negativa sysselsättningsutsikterna. Parlamentet noterar med oro EU:s begränsade förmåga att attrahera högkvalificerad arbetskraft, samtidigt som det sker betydande arbetskraftsflöden till tredje länder. Parlamentet konstaterar att EU har en omfattande potential när det gäller högkvalificerad arbetskraft och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att intensifiera arbetet för att ta itu med ungdomsarbetslösheten med hjälp av program och konkreta åtgärder på europeisk och nationell nivå. Parlamentet välkomnar därför Europeiska rådets uttalande som uppmanar medlemsstaterna att införa nationella system liknande ungdomsgarantin och uppmanar medlemsstaterna att backa upp denna vädjan med snabba och konkreta åtgärder på nationell nivå för att se till att ungdomar antingen har ett anständigt arbete eller går en utbildning eller omskolning. Parlamentet anser att EU bör öka sina ansträngningar för att uppfylla sysselsättningsmålen i Europa 2020-strategin för smart och hållbar tillväxt för alla, inbegripet genom att minska skatterna på arbete i syfte att attrahera ytterligare investeringar till de arbetsintensiva sektorerna av ekonomin. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uttrycker oro över den höga ungdomsarbetslöshet som har konstaterats i en rad medlemsstater och de negativa sysselsättningsutsikterna. Parlamentet noterar med oro EU:s begränsade förmåga att attrahera högkvalificerad arbetskraft, samtidigt som det sker betydande arbetskraftsflöden till tredje länder. Parlamentet konstaterar att EU har en omfattande potential när det gäller högkvalificerad arbetskraft och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att intensifiera arbetet för att ta itu med ungdomsarbetslösheten med hjälp av program och konkreta åtgärder på europeisk och nationell nivå. Parlamentet välkomnar därför Europeiska rådets uttalande som uppmanar medlemsstaterna att införa nationella system liknande ungdomsgarantin och uppmanar medlemsstaterna att backa upp denna vädjan med snabba och konkreta åtgärder på nationell nivå för att se till att ungdomar antingen har ett anständigt arbete eller går en utbildning eller omskolning. Parlamentet anser att EU bör öka sina ansträngningar för att uppfylla sysselsättningsmålen i Europa 2020-strategin för smart och hållbar tillväxt för alla, inbegripet genom att minska skatterna på arbete i syfte att attrahera ytterligare investeringar till de arbetsintensiva sektorerna av ekonomin.

| 30. | Europaparlamentet påpekar den utmaning som EU som helhet, liksom de enskilda medlemsstaterna, står inför när det gäller den åldrande befolkningen. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att utarbeta konsekventa strategier för att hantera den demografiska utmaningen och kompensera för de eventuella negativa konsekvenserna. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet påpekar den utmaning som EU som helhet, liksom de enskilda medlemsstaterna, står inför när det gäller den åldrande befolkningen. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att utarbeta konsekventa strategier för att hantera den demografiska utmaningen och kompensera för de eventuella negativa konsekvenserna.

| 31. | Europaparlamentet stöder innovationsunionens mål. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att rikta in investeringar på utbildning, forskning och innovation, med tanke på de positiva effekter på medelfristig och lång sikt dessa kan ha på tillväxten och utvecklingen. Parlamentet stöder smart specialisering som en viktig strategisk princip och som ett begrepp för innovationspolitiken och starkare kopplingar mellan forskning och företagande på områden såsom miljövänlig teknik. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet stöder innovationsunionens mål. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att rikta in investeringar på utbildning, forskning och innovation, med tanke på de positiva effekter på medelfristig och lång sikt dessa kan ha på tillväxten och utvecklingen. Parlamentet stöder smart specialisering som en viktig strategisk princip och som ett begrepp för innovationspolitiken och starkare kopplingar mellan forskning och företagande på områden såsom miljövänlig teknik.

| 32. | Parlamentet understryker att EU bör prioritera bekämpningen av skatteflykt, särskilt under den nuvarande krisen där skatteflykt innebär en stor förlust i nationella budgetar och extra inkomster skulle kunna användas för att öka de offentliga investeringarna. Parlamentet framhåller behovet av att garantera ett smidigt samarbete och en smidig samordning mellan kommissionen och medlemsstaterna för att bekämpa dubbelbeskattning, dubbel utebliven beskattning, skattebedrägeri, skatteflykt och skattedumpning, och användningen av skatteparadis för olagliga syften. Europaparlamentet efterlyser mer allmänt en större finanspolitisk samordning, både på intäkts- och utgiftssidan, inbegripet ett smidigt samarbete och en smidig samordning mellan medlemsstaternas skattesystem, samt även en minskning av de tunga administrativa bördorna och de höga kostnaderna för uppfyllelse av skattskyldighet som drabbar företagen i EU och hämmar investeringarna i EU. Parlamentet välkomnar sin ovannämnda ståndpunkt om en gemensam konsoliderad bolagsskattebas och ser samtidigt fram emot rådets antagande av direktivet. |
| --- | --- |

32.

Parlamentet understryker att EU bör prioritera bekämpningen av skatteflykt, särskilt under den nuvarande krisen där skatteflykt innebär en stor förlust i nationella budgetar och extra inkomster skulle kunna användas för att öka de offentliga investeringarna. Parlamentet framhåller behovet av att garantera ett smidigt samarbete och en smidig samordning mellan kommissionen och medlemsstaterna för att bekämpa dubbelbeskattning, dubbel utebliven beskattning, skattebedrägeri, skatteflykt och skattedumpning, och användningen av skatteparadis för olagliga syften. Europaparlamentet efterlyser mer allmänt en större finanspolitisk samordning, både på intäkts- och utgiftssidan, inbegripet ett smidigt samarbete och en smidig samordning mellan medlemsstaternas skattesystem, samt även en minskning av de tunga administrativa bördorna och de höga kostnaderna för uppfyllelse av skattskyldighet som drabbar företagen i EU och hämmar investeringarna i EU. Parlamentet välkomnar sin ovannämnda ståndpunkt om en gemensam konsoliderad bolagsskattebas och ser samtidigt fram emot rådets antagande av direktivet.

| 33. | Europaparlamentet påpekar att svårigheter att få tillgång till finansiering fortfarande är ett av de största bekymren för små och medelstora företag. Parlamentet är särskilt oroat över att sunda företag inte kan få den finansiering de planerar för. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att snabbt genomföra åtgärder och anta lagstiftning för att underlätta finansieringen för små och medelstora företag, vilket har föreslagits i EU:s åtgärdsplan för att förbättra små och medelstora företags tillgång till finansiering. Parlamentet understryker att tillväxten på lokal nivå ofta upprätthålls av små och medelstora företag och sociala företag, och att man genom finansiering inom ramen för sammanhållningspolitiken som tillhandahålls med utgångspunkt i ett starkt flernivåstyre kan se till att små och medelstora företag och sociala företag når sin fulla potential och fortsätter att ge ett värdefullt bidrag till EU:s konkurrenskraft. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet påpekar att svårigheter att få tillgång till finansiering fortfarande är ett av de största bekymren för små och medelstora företag. Parlamentet är särskilt oroat över att sunda företag inte kan få den finansiering de planerar för. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att snabbt genomföra åtgärder och anta lagstiftning för att underlätta finansieringen för små och medelstora företag, vilket har föreslagits i EU:s åtgärdsplan för att förbättra små och medelstora företags tillgång till finansiering. Parlamentet understryker att tillväxten på lokal nivå ofta upprätthålls av små och medelstora företag och sociala företag, och att man genom finansiering inom ramen för sammanhållningspolitiken som tillhandahålls med utgångspunkt i ett starkt flernivåstyre kan se till att små och medelstora företag och sociala företag når sin fulla potential och fortsätter att ge ett värdefullt bidrag till EU:s konkurrenskraft.

| 34. | Europaparlamentet understryker behovet av en omfattande översyn av den ekonomiska effekten av EU:s finansiella bestämmelser för att se till att genomförandet är proportionerligt och inte hindrar investeringar. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet understryker behovet av en omfattande översyn av den ekonomiska effekten av EU:s finansiella bestämmelser för att se till att genomförandet är proportionerligt och inte hindrar investeringar.

| 35. | Europaparlamentet välkomnar programmet för företagens konkurrenskraft och små och medelstora företag (COSME) som föreslagits av kommissionen för perioden 2014–2020 för att uppmuntra en företagarkultur och främja etablering av små och medelstora företag i främst nya sektorer, till exempel tjänster inom sociala medier, grön ekonomi och turism. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet välkomnar programmet för företagens konkurrenskraft och små och medelstora företag (COSME) som föreslagits av kommissionen för perioden 2014–2020 för att uppmuntra en företagarkultur och främja etablering av små och medelstora företag i främst nya sektorer, till exempel tjänster inom sociala medier, grön ekonomi och turism.

| 36. | Europaparlamentet efterlyser en ny och effektiv konkurslagstiftning, inbegripet verktyg för tidig varning, för att uppmuntra en politik för en andra chans som främjar företagande och omstart av företag med tanke på att en andra chans inte erkänns på ett lämpligt sätt i de nationella lagstiftningarna. Parlamentet betonar vikten av att öka nätverksbyggandet bland entreprenörer och företagare som startar om i syfte att främja en andra chans liksom behovet av att hantera finansieringssvårigheter vid en omstart. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet efterlyser en ny och effektiv konkurslagstiftning, inbegripet verktyg för tidig varning, för att uppmuntra en politik för en andra chans som främjar företagande och omstart av företag med tanke på att en andra chans inte erkänns på ett lämpligt sätt i de nationella lagstiftningarna. Parlamentet betonar vikten av att öka nätverksbyggandet bland entreprenörer och företagare som startar om i syfte att främja en andra chans liksom behovet av att hantera finansieringssvårigheter vid en omstart.

| 37. | Europaparlamentet uppmanar EU att fullt ut utnyttja de investeringsmöjligheter i och utanför EU som uppstår genom den europeiska grannskapspolitiken och makroregionala strategier. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet uppmanar EU att fullt ut utnyttja de investeringsmöjligheter i och utanför EU som uppstår genom den europeiska grannskapspolitiken och makroregionala strategier.

| 38. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inbegripa samtliga relevanta indikatorer för att mäta makroekonomiska obalanser och deras effekter för EU:s regioner på resultattavlan. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inbegripa samtliga relevanta indikatorer för att mäta makroekonomiska obalanser och deras effekter för EU:s regioner på resultattavlan.

| 39. | Europaparlamentet erinrar om att det är viktigt att ytterligare utveckla partnerskap på miljöområdet, vilket drar till sig allt större intresse från investerare, och samtidigt ta hänsyn till EU:s tillgångar och kapacitet. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet erinrar om att det är viktigt att ytterligare utveckla partnerskap på miljöområdet, vilket drar till sig allt större intresse från investerare, och samtidigt ta hänsyn till EU:s tillgångar och kapacitet.

| 40. | Europaparlamentet välkomnar att antalet företag som övervägde att investera i EU ökade med 5 procent 2011. Parlamentet beklagar dock att det genomsnittliga antalet arbetstillfällen som skapades genom varje investeringsprojekt ligger kvar på samma nivå. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet välkomnar att antalet företag som övervägde att investera i EU ökade med 5 procent 2011. Parlamentet beklagar dock att det genomsnittliga antalet arbetstillfällen som skapades genom varje investeringsprojekt ligger kvar på samma nivå.

| 41. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att tillämpa EU:s handlingsplan för e-förvaltning, genom vilken de kan tillhandahålla e-förvaltningstjänster, även för företag, effektivare och till lägre kostnader, både på lokal och internationell nivå. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att tillämpa EU:s handlingsplan för e-förvaltning, genom vilken de kan tillhandahålla e-förvaltningstjänster, även för företag, effektivare och till lägre kostnader, både på lokal och internationell nivå.

| 42. | Europaparlamentet insisterar på att EU och dess medlemsstater, för att attrahera ytterligare investeringar, måste






  a) | dra fördel av EU:s historiska kulturarv genom att främja kulturindustrierna, idrott och turism som växande och attraktiva marknader, |
| --- | --- | --- |

42.

Europaparlamentet insisterar på att EU och dess medlemsstater, för att attrahera ytterligare investeringar, måste

a)

dra fördel av EU:s historiska kulturarv genom att främja kulturindustrierna, idrott och turism som växande och attraktiva marknader,

| b) | främja den transatlantiska ekonomin som vår nuvarande främsta partner vad avser utländska direktinvesteringar och handel, genom att bättre utnyttja flödet av kvalificerade arbetstagare mellan de två kontinenterna och bygga på möjligheterna att stärka innovationsekonomin, |
| --- | --- |

b)

främja den transatlantiska ekonomin som vår nuvarande främsta partner vad avser utländska direktinvesteringar och handel, genom att bättre utnyttja flödet av kvalificerade arbetstagare mellan de två kontinenterna och bygga på möjligheterna att stärka innovationsekonomin,

| 43. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag till ett program med fokus på näringslivets och de små och medelstora företagens konkurrenskraft. Parlamentet välkomnar de senaste ökningarna i risk- och affärsängelkapital i många medlemsstater, men upprepar att EU ytterligare bör förenkla bestämmelserna och tillgången till finansiering för små och medelstora företag och andra ekonomiska aktörer, genom att främja effektiva system för riskkapital och affärsängelkapital i hela EU och genom att stärka betydelsen av investeringar i eget kapital utanför eller via börsen när det gäller att finansiera företags långsiktiga tillväxt. Kommissionen uppmanas att mer aktivt samarbeta med internationella finansinstitut för att skapa innovativa mekanismer för finansiering av små och medelstora företag. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag till ett program med fokus på näringslivets och de små och medelstora företagens konkurrenskraft. Parlamentet välkomnar de senaste ökningarna i risk- och affärsängelkapital i många medlemsstater, men upprepar att EU ytterligare bör förenkla bestämmelserna och tillgången till finansiering för små och medelstora företag och andra ekonomiska aktörer, genom att främja effektiva system för riskkapital och affärsängelkapital i hela EU och genom att stärka betydelsen av investeringar i eget kapital utanför eller via börsen när det gäller att finansiera företags långsiktiga tillväxt. Kommissionen uppmanas att mer aktivt samarbeta med internationella finansinstitut för att skapa innovativa mekanismer för finansiering av små och medelstora företag.

| 44. | Europaparlamentet betonar hur viktigt det är att främja standarder som hjälper till att utveckla innovationer i nya varor och tjänster, att fullborda den inre marknaden, att attrahera investeringar till EU och att harmonisera europeiska standarder med internationella standarder. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet betonar hur viktigt det är att främja standarder som hjälper till att utveckla innovationer i nya varor och tjänster, att fullborda den inre marknaden, att attrahera investeringar till EU och att harmonisera europeiska standarder med internationella standarder.

| 45. | Med tanke på Europeiska investeringsbankens kompetenta personal och bankens erfarenhet av finansiering av viktig infrastruktur upprepar Europaparlamentet sitt förslag att kommissionen i samarbete med EIB ska inleda en strategisk analys av investeringsfinansieringen och då beakta alla tänkbara alternativ: subventioner, frigörande av medlemsstaternas tecknade andelar i EIB:s kapital, inbetalning från medlemsstaterna i EIB:s kapital, lån, innovativa instrument, finansieringslösningar anpassade till långsiktiga projekt som inte är lönsamma direkt, utarbetande av garantisystem, införande av ett investeringsavsnitt i EU:s budget, finansiella konsortier med europeiska, nationella och lokala myndigheter och offentlig-privata partnerskap. |
| --- | --- |

45.

Med tanke på Europeiska investeringsbankens kompetenta personal och bankens erfarenhet av finansiering av viktig infrastruktur upprepar Europaparlamentet sitt förslag att kommissionen i samarbete med EIB ska inleda en strategisk analys av investeringsfinansieringen och då beakta alla tänkbara alternativ: subventioner, frigörande av medlemsstaternas tecknade andelar i EIB:s kapital, inbetalning från medlemsstaterna i EIB:s kapital, lån, innovativa instrument, finansieringslösningar anpassade till långsiktiga projekt som inte är lönsamma direkt, utarbetande av garantisystem, införande av ett investeringsavsnitt i EU:s budget, finansiella konsortier med europeiska, nationella och lokala myndigheter och offentlig-privata partnerskap.

| 46. | Europaparlamentet välkomnar de symboliska Europa 2020-initiativen ”En integrerad industripolitik för en globaliserad tid”, ”En innovationsunion” och ”Ett resurseffektivt Europa”, och noterar att Europa 2020-strategin kommer att bidra till att göra det attraktivare att investera i EU, skapa arbetstillfällen i unionen och bevara dess konkurrenskraft internationellt. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet välkomnar de symboliska Europa 2020-initiativen ”En integrerad industripolitik för en globaliserad tid”, ”En innovationsunion” och ”Ett resurseffektivt Europa”, och noterar att Europa 2020-strategin kommer att bidra till att göra det attraktivare att investera i EU, skapa arbetstillfällen i unionen och bevara dess konkurrenskraft internationellt.

| 47. | Europaparlamentet framhåller att EU:s sammanhållningspolitik, med den nuvarande låga tillväxten och höga arbetslösheten, i hög grad bidrar till den europeiska ekonomin samt till europeisk forskning och innovation. Sammanhållningspolitiken utgör den största utgiftsposten i EU:s budget för investeringar inom realekonomin och stärker ekonomisk, social och territoriell sammanhållning genom att minska de regionala skillnaderna och genomföra en unionsstrategi för smart och hållbar tillväxt för alla som ger en betydande hävstångseffekt åt offentliga och privata investeringar på EU-nivå samt på nationell, regional och lokal nivå. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet framhåller att EU:s sammanhållningspolitik, med den nuvarande låga tillväxten och höga arbetslösheten, i hög grad bidrar till den europeiska ekonomin samt till europeisk forskning och innovation. Sammanhållningspolitiken utgör den största utgiftsposten i EU:s budget för investeringar inom realekonomin och stärker ekonomisk, social och territoriell sammanhållning genom att minska de regionala skillnaderna och genomföra en unionsstrategi för smart och hållbar tillväxt för alla som ger en betydande hävstångseffekt åt offentliga och privata investeringar på EU-nivå samt på nationell, regional och lokal nivå.

| 48. | Europaparlamentet understryker att en diskriminerande strategi gentemot stora företag skulle kunna skada innovationen och minska konkurrenskraften för andra EU-företag, särskilt små och medelstora företag, och utesluta dem från att ingå viktiga globala partnerskap inom ramen för innovationssamarbete samt minska deras tillgång till avancerad teknik. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet understryker att en diskriminerande strategi gentemot stora företag skulle kunna skada innovationen och minska konkurrenskraften för andra EU-företag, särskilt små och medelstora företag, och utesluta dem från att ingå viktiga globala partnerskap inom ramen för innovationssamarbete samt minska deras tillgång till avancerad teknik.

| 49. | Europaparlamentet stöder den ekonomiska principen om en lokalt/regionalt baserad utvecklingspolitik med rötter i grundtanken att intresset för de mindre utvecklade regionerna i EU troligen skulle öka om de kan erbjuda konkurrenskraftiga komparativa fördelar (lämplig infrastruktur, kvalificerade mänskliga resurser osv.) samt starka incitament. I detta sammanhang uppmanar parlamentet kommissionen att stödja medlemsstaterna och regionerna i fullföljandet av de egna strategierna för investeringsincitament, framför allt när det gäller långsiktiga investeringar med tonvikt på infrastrukturprojekt, inte minst på gränsöverskridande nivå. Parlamentet beklagar att mindre utvecklade regioner i EU i allt högre grad förlorar i attraktionskraft till fördel för tredjeländer. Parlamentet uppmanar de behöriga myndigheterna att utarbeta brådskande åtgärder i syfte att bevara de nuvarande investeringarna och locka till sig nya. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet stöder den ekonomiska principen om en lokalt/regionalt baserad utvecklingspolitik med rötter i grundtanken att intresset för de mindre utvecklade regionerna i EU troligen skulle öka om de kan erbjuda konkurrenskraftiga komparativa fördelar (lämplig infrastruktur, kvalificerade mänskliga resurser osv.) samt starka incitament. I detta sammanhang uppmanar parlamentet kommissionen att stödja medlemsstaterna och regionerna i fullföljandet av de egna strategierna för investeringsincitament, framför allt när det gäller långsiktiga investeringar med tonvikt på infrastrukturprojekt, inte minst på gränsöverskridande nivå. Parlamentet beklagar att mindre utvecklade regioner i EU i allt högre grad förlorar i attraktionskraft till fördel för tredjeländer. Parlamentet uppmanar de behöriga myndigheterna att utarbeta brådskande åtgärder i syfte att bevara de nuvarande investeringarna och locka till sig nya.

| 50. | Europaparlamentet betonar att EU har en enorm styrka i sina städer och att stora urbana infrastrukturprojekt samt innovativa företagsparker utgör den största dragningskraften för investeringar. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att göra omfattande investeringar i infrastruktur, ny teknik och forskning och utveckling, inklusive i multimodala transportsystem, för att förbättra livsmiljön i och konkurrenskraften för Europas städer, genom att utgå från städernas traditionella starka sidor samtidigt som man ser till att dessa investeringar inte görs på bekostnad av en verklig territoriell sammanhållning och balanserad landsbygdsutveckling. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet betonar att EU har en enorm styrka i sina städer och att stora urbana infrastrukturprojekt samt innovativa företagsparker utgör den största dragningskraften för investeringar. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att göra omfattande investeringar i infrastruktur, ny teknik och forskning och utveckling, inklusive i multimodala transportsystem, för att förbättra livsmiljön i och konkurrenskraften för Europas städer, genom att utgå från städernas traditionella starka sidor samtidigt som man ser till att dessa investeringar inte görs på bekostnad av en verklig territoriell sammanhållning och balanserad landsbygdsutveckling.

| 51. | Europaparlamentet betonar att man inte bara ska sprida och genomföra forskning och utbildning utan även investera i den på lokal nivå. Därför bör man till fullo utnyttja de mänskliga resurserna, dvs. forskare och akademiska stiftelser på lokal nivå, för att locka både inhemska och direkta utländska investeringar. I detta sammanhang är det också viktigt att notera människors rörlighet: lärare, forskare och studenter. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet betonar att man inte bara ska sprida och genomföra forskning och utbildning utan även investera i den på lokal nivå. Därför bör man till fullo utnyttja de mänskliga resurserna, dvs. forskare och akademiska stiftelser på lokal nivå, för att locka både inhemska och direkta utländska investeringar. I detta sammanhang är det också viktigt att notera människors rörlighet: lärare, forskare och studenter.

| 52. | Europaparlamentet anser att underutvecklade regioner bör kunna fortsätta att utnyttja betydande EU-finansiering för att ge investerare andra lokala konkurrensfördelar utöver lägre arbetskostnader. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet anser att underutvecklade regioner bör kunna fortsätta att utnyttja betydande EU-finansiering för att ge investerare andra lokala konkurrensfördelar utöver lägre arbetskostnader.

| 53. | Europaparlamentet understryker behovet av att stödja infrastrukturen för att stärka den regionala sammanhållningen och regionernas konkurrenskraft. Mot denna bakgrund betonar parlamentet betydelsen av de transeuropeiska näten och användningen av kompletterande finansiella instrument som projektobligationer och partnerskap mellan den offentliga och privata sektorn. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet understryker behovet av att stödja infrastrukturen för att stärka den regionala sammanhållningen och regionernas konkurrenskraft. Mot denna bakgrund betonar parlamentet betydelsen av de transeuropeiska näten och användningen av kompletterande finansiella instrument som projektobligationer och partnerskap mellan den offentliga och privata sektorn.

| 54. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas parlament. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas parlament.

---

(1)  EUT L 306, 23.11.2011, s. 1.

(2)  EUT L 306, 23.11.2011, s. 8.

(3)  EUT L 306, 23.11.2011, s. 12.

(4)  EUT L 306, 23.11.2011, s. 25.

(5)  EUT L 306, 23.11.2011, s. 33.

(6)  EUT L 337, 20.12.2011, s. 5.

(7)  EUT L 306, 23.11.2011, s. 41.

(8)  Antagna texter P7_TA(2011)0565.

(9)  Antagna texter, P7_TA(2012)0135.

---

| 29.11.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 349/38 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 349/38

---

Tisdagen den 3 juli 2012Handelsaspekter på det östliga partnerskapet

P7_TA(2012)0276

Europaparlamentets resolution av den 3 juli 2012 om handelsaspekter på det östliga partnerskapet (2011/2306(INI))

2013/C 349 E/05

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av EU:s pågående förhandlingar med Ukraina, Moldavien, Georgien, Armenien och Azerbajdzjan om associeringsavtal som kommer att innehålla omfattande handelsklausuler, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s pågående förhandlingar med Ukraina, Moldavien, Georgien, Armenien och Azerbajdzjan om associeringsavtal som kommer att innehålla omfattande handelsklausuler,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 22 januari 2007 om antagande av förhandlingsdirektiven för associeringsavtalet mellan EU och Ukraina om ett djupgående och omfattande frihandelsområde, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 22 januari 2007 om antagande av förhandlingsdirektiven för associeringsavtalet mellan EU och Ukraina om ett djupgående och omfattande frihandelsområde,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 10 maj 2010 om antagande av förhandlingsdirektiven för associeringsavtalen mellan EU och Armenien samt EU och Georgien om ett djupgående och omfattande frihandelsområde, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 10 maj 2010 om antagande av förhandlingsdirektiven för associeringsavtalen mellan EU och Armenien samt EU och Georgien om ett djupgående och omfattande frihandelsområde,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 15 juni 2009 om antagande av förhandlingsdirektiven för associeringsavtalet mellan EU och Moldavien samt med beaktande av de ytterligare ingående förhandlingsdirektiv om ett djupgående och omfattande frihandelsområde som antogs av rådet den 20 juni 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 15 juni 2009 om antagande av förhandlingsdirektiven för associeringsavtalet mellan EU och Moldavien samt med beaktande av de ytterligare ingående förhandlingsdirektiv om ett djupgående och omfattande frihandelsområde som antogs av rådet den 20 juni 2011,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 10 maj 2010 om antagande av förhandlingsdirektiven för associeringsavtalet mellan EU och Azerbajdzjan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 10 maj 2010 om antagande av förhandlingsdirektiven för associeringsavtalet mellan EU och Azerbajdzjan,

| — | med beaktande av det handels- och samarbetsavtal som slöts mellan Europeiska gemenskapen och dåvarande Sovjetunionen 1989 och sedan godkändes av Vitryssland, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det handels- och samarbetsavtal som slöts mellan Europeiska gemenskapen och dåvarande Sovjetunionen 1989 och sedan godkändes av Vitryssland,

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av den 25 maj 2011 om ny respons på ett grannskap i förändring (COM(2011)0303), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av den 25 maj 2011 om ny respons på ett grannskap i förändring (COM(2011)0303),

| — | med beaktande av den europeiska grannskapspolitikens utveckling sedan 2004, och i synnerhet kommissionens framstegsrapporter om politikens genomförande, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska grannskapspolitikens utveckling sedan 2004, och i synnerhet kommissionens framstegsrapporter om politikens genomförande,

| — | med beaktande av sina rekommendationer för förhandlingar om associeringsavtal med Moldavien, Georgien, Armenien och Azerbajdzjan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina rekommendationer för förhandlingar om associeringsavtal med Moldavien, Georgien, Armenien och Azerbajdzjan,

| — | med beaktande av de handlingsplaner som antagits gemensamt med Armenien, Azerbajdzjan, Georgien, Moldavien och av associeringsagendan med Ukraina, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de handlingsplaner som antagits gemensamt med Armenien, Azerbajdzjan, Georgien, Moldavien och av associeringsagendan med Ukraina,

| — | med beaktande av de gemensamma förklaringarna från toppmötena i Prag den 7 maj 2009 och Warszawa den 29–30 september 2011 om det östliga partnerskapet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de gemensamma förklaringarna från toppmötena i Prag den 7 maj 2009 och Warszawa den 29–30 september 2011 om det östliga partnerskapet,

| — | med beaktande av inrättandet av den parlamentariska församlingen Euronest genom den konstituerande akten av den 3 maj 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av inrättandet av den parlamentariska församlingen Euronest genom den konstituerande akten av den 3 maj 2011,

| — | med beaktande av artikel 8 i fördraget om Europeiska unionen och artikel 207 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 8 i fördraget om Europeiska unionen och artikel 207 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för internationell handel (A7-0183/2012), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för internationell handel (A7-0183/2012), och av följande skäl:

| A. | Ett prioriterat mål och en ambition i den reviderade europeiska grannskapspolitiken för de östliga partnerländerna är att ingå och genomföra associeringsavtal om djupgående och omfattande frihandelsområden. |
| --- | --- |

A.

Ett prioriterat mål och en ambition i den reviderade europeiska grannskapspolitiken för de östliga partnerländerna är att ingå och genomföra associeringsavtal om djupgående och omfattande frihandelsområden.

| B. | Fyra av sex av de östliga partnerländerna är redan medlemmar i WTO, men Azerbajdzjans och Vitrysslands regeringar har bara observatörsstatus. |
| --- | --- |

B.

Fyra av sex av de östliga partnerländerna är redan medlemmar i WTO, men Azerbajdzjans och Vitrysslands regeringar har bara observatörsstatus.

| C. | Efter de revolutionära rörelser som uppstod 2011 i EU:s södra grannländer, och som numera går under benämningen den arabiska våren, har EU:s intressen varit riktade mot grannländerna i söder, trots att de östliga partnerländerna och EU:s handelsförbindelser med dessa länder förtjänar EU:s uppmärksamhet. |
| --- | --- |

C.

Efter de revolutionära rörelser som uppstod 2011 i EU:s södra grannländer, och som numera går under benämningen den arabiska våren, har EU:s intressen varit riktade mot grannländerna i söder, trots att de östliga partnerländerna och EU:s handelsförbindelser med dessa länder förtjänar EU:s uppmärksamhet.

| D. | Kinas ekonomiska närvaro i de östliga partnerländerna fortsätter att växa. |
| --- | --- |

D.

Kinas ekonomiska närvaro i de östliga partnerländerna fortsätter att växa.

| E. | Förhandlingarna om ett djupgående och omfattande frihandelsavtal med Ukraina slutfördes i oktober 2011. Det djupgående och omfattande frihandelsavtalet kommer att träda i kraft först efter undertecknandet av associeringsavtalet mellan EU och Ukraina, som just nu blockeras på grund av EU:s missnöje med Ukrainas inrikespolitiska utveckling samt med hur landets rättsväsen fungerar. |
| --- | --- |

E.

Förhandlingarna om ett djupgående och omfattande frihandelsavtal med Ukraina slutfördes i oktober 2011. Det djupgående och omfattande frihandelsavtalet kommer att träda i kraft först efter undertecknandet av associeringsavtalet mellan EU och Ukraina, som just nu blockeras på grund av EU:s missnöje med Ukrainas inrikespolitiska utveckling samt med hur landets rättsväsen fungerar.

| F. | Förhandlingarna om ett djupgående och omfattande frihandelsområde med Georgien och Moldavien godkändes av rådet i december 2011, och den första förhandlingsrundan beräknas äga rum under våren 2012. |
| --- | --- |

F.

Förhandlingarna om ett djupgående och omfattande frihandelsområde med Georgien och Moldavien godkändes av rådet i december 2011, och den första förhandlingsrundan beräknas äga rum under våren 2012.

| G. | Under 2011 gjorde Armenien betydande framsteg med att uppfylla huvudrekommendationerna, och förhandlingarna om ett djupgående och omfattande frihandelsområde mellan EU och Armenien igångsattes i februari 2012 och inleddes den 6 mars 2012. |
| --- | --- |

G.

Under 2011 gjorde Armenien betydande framsteg med att uppfylla huvudrekommendationerna, och förhandlingarna om ett djupgående och omfattande frihandelsområde mellan EU och Armenien igångsattes i februari 2012 och inleddes den 6 mars 2012.

| H. | Azerbajdzjans anslutning till WTO har pågått sedan 1997, men utvecklingen har varit begränsad, vilket är ett av de främsta hindren för att landet ska kunna inleda förhandlingar med EU om ett djupgående och omfattande frihandelsområde. |
| --- | --- |

H.

Azerbajdzjans anslutning till WTO har pågått sedan 1997, men utvecklingen har varit begränsad, vilket är ett av de främsta hindren för att landet ska kunna inleda förhandlingar med EU om ett djupgående och omfattande frihandelsområde.

| I. | Hittills har Vitryssland endast i begränsad utsträckning deltagit i de olika plattformarna för det östliga partnerskapet. Detta försvårar uppfyllandet av de slutgiltiga målen för det östliga partnerskapet, nämligen stärkt demokrati, framsteg, stabilitet och välstånd i EU:s grannländer i öst. Parlamentet konstaterar den ekonomiska dynamiken i det nya ekonomiska området som består av Ryssland, Kazakstan och Vitryssland och uppmanar dess medlemmar att följa internationellt vedertagna handelsregler, alltså WTO:s handelsregler, när de bedriver handel. |
| --- | --- |

I.

Hittills har Vitryssland endast i begränsad utsträckning deltagit i de olika plattformarna för det östliga partnerskapet. Detta försvårar uppfyllandet av de slutgiltiga målen för det östliga partnerskapet, nämligen stärkt demokrati, framsteg, stabilitet och välstånd i EU:s grannländer i öst. Parlamentet konstaterar den ekonomiska dynamiken i det nya ekonomiska området som består av Ryssland, Kazakstan och Vitryssland och uppmanar dess medlemmar att följa internationellt vedertagna handelsregler, alltså WTO:s handelsregler, när de bedriver handel.

| J. | Alla östliga partnerländer till EU är före detta sovjetrepubliker med gemensam historisk och institutionell bakgrund, och de har stött på liknande utmaningar i sin politiska och socioekonomiska övergång under de senaste två decennierna. |
| --- | --- |

J.

Alla östliga partnerländer till EU är före detta sovjetrepubliker med gemensam historisk och institutionell bakgrund, och de har stött på liknande utmaningar i sin politiska och socioekonomiska övergång under de senaste två decennierna.

Allmänna kommentarer

| 1. | Europaparlamentet betonar att utsikterna om att få ett djupgående och omfattande frihandelsområde med EU är en av de faktorer som främst sporrar partnerländerna att gå vidare med sitt reformarbete. Parlamentet anser att inrättandet av sådana frihandelsområden är ett av de mest genomgripande verktyg som EU:s bilaterala handelspolitik förfogar över för att åstadkomma en stabil, transparent och förutsägbar ekonomisk omvärld, som respekterar demokratin, de grundläggande rättigheterna och rättsstaten och inte bara förbättrar den ekonomiska integrationen genom att gradvis avveckla handelshindren utan också ökar tillnärmningen av lagstiftningen inom sådana områden som påverkar handeln med varor och tjänster, framför allt genom att stärka skyddet av investeringar, förenkla tull- och gränsformaliteterna, minska tekniska handelshinder och andra icke-tariffära handelshinder, skärpa de sanitära och fytosanitära bestämmelserna, förbättra djurens välbefinnande, bygga ut de rättsliga ramarna för konkurrens och offentliga upphandling samt tillförsäkra hållbar utveckling. Parlamentet anser att undertecknandet av djupgående och omfattande frihandelsavtal är ytterst viktigt för att motverka protektionistiska tendenser på global nivå. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet betonar att utsikterna om att få ett djupgående och omfattande frihandelsområde med EU är en av de faktorer som främst sporrar partnerländerna att gå vidare med sitt reformarbete. Parlamentet anser att inrättandet av sådana frihandelsområden är ett av de mest genomgripande verktyg som EU:s bilaterala handelspolitik förfogar över för att åstadkomma en stabil, transparent och förutsägbar ekonomisk omvärld, som respekterar demokratin, de grundläggande rättigheterna och rättsstaten och inte bara förbättrar den ekonomiska integrationen genom att gradvis avveckla handelshindren utan också ökar tillnärmningen av lagstiftningen inom sådana områden som påverkar handeln med varor och tjänster, framför allt genom att stärka skyddet av investeringar, förenkla tull- och gränsformaliteterna, minska tekniska handelshinder och andra icke-tariffära handelshinder, skärpa de sanitära och fytosanitära bestämmelserna, förbättra djurens välbefinnande, bygga ut de rättsliga ramarna för konkurrens och offentliga upphandling samt tillförsäkra hållbar utveckling. Parlamentet anser att undertecknandet av djupgående och omfattande frihandelsavtal är ytterst viktigt för att motverka protektionistiska tendenser på global nivå.

| 2. | Europaparlamentet inser att djupgående och omfattande frihandelsavtal utgör ett viktigt handelsinstrument för EU när det gäller att skapa långsiktiga ekonomiska förbindelser med tredjeländer. Parlamentet erkänner att djupgående och breda frihandelsavtal påverkar hur våra partnerländer inom handel fungerar i fråga om långt mer än rena handelsfrågor, eftersom de också påverkar demokratins ställning, rättsstatsprincipen och andra gemensamma normer. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet inser att djupgående och omfattande frihandelsavtal utgör ett viktigt handelsinstrument för EU när det gäller att skapa långsiktiga ekonomiska förbindelser med tredjeländer. Parlamentet erkänner att djupgående och breda frihandelsavtal påverkar hur våra partnerländer inom handel fungerar i fråga om långt mer än rena handelsfrågor, eftersom de också påverkar demokratins ställning, rättsstatsprincipen och andra gemensamma normer.

| 3. | Europaparlamentet betonar att beslutsprocessen för att bedöma beredskapen i potentiella EU-partnerländer för att påbörja handelsförhandlingar bör vara fri från politiska fördomar och i större utsträckning avgöras av handelspartnerns verkliga kapacitet att effektivt genomföra villkoren för ett djupgående och omfattande frihandelsavtal. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet betonar att beslutsprocessen för att bedöma beredskapen i potentiella EU-partnerländer för att påbörja handelsförhandlingar bör vara fri från politiska fördomar och i större utsträckning avgöras av handelspartnerns verkliga kapacitet att effektivt genomföra villkoren för ett djupgående och omfattande frihandelsavtal.

| 4. | Europaparlamentet är medvetet om att djupgående och omfattande frihandelsavtal skulle kunna vara en central del av en bredare politisk överenskommelse (associeringsavtal), men betonar att man i de fall då det inte är möjligt eller lämpligt att ingå ett associeringsavtal med ett visst tredjeland ska överväga andra strategier för att uppnå unionens ekonomiska och handelsmässiga mål med det berörda landet på ett effektivt sätt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet är medvetet om att djupgående och omfattande frihandelsavtal skulle kunna vara en central del av en bredare politisk överenskommelse (associeringsavtal), men betonar att man i de fall då det inte är möjligt eller lämpligt att ingå ett associeringsavtal med ett visst tredjeland ska överväga andra strategier för att uppnå unionens ekonomiska och handelsmässiga mål med det berörda landet på ett effektivt sätt.

| 5. | Europaparlamentet understryker betydelsen av det övergripande programmet för institutionsuppbyggnad, byrån för tekniskt bistånd och informationsutbyte (Taiex) och vänortsprogrammen för att hjälpa våra östliga partnerländer att uppfylla huvudrekommendationerna och förbättra sin genomförandekapacitet. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet understryker betydelsen av det övergripande programmet för institutionsuppbyggnad, byrån för tekniskt bistånd och informationsutbyte (Taiex) och vänortsprogrammen för att hjälpa våra östliga partnerländer att uppfylla huvudrekommendationerna och förbättra sin genomförandekapacitet.

| 6. | Europaparlamentet erkänner att en ökad integration av handeln, med de genomgripande förändringar av de ekonomiska strukturerna som detta kräver, innebär att våra östliga partnerländer måste göra avsevärda insatser på kort och medellång sikt, men är dock övertygat om att nyttan med denna integration kommer att ge utdelning för dessa insatser. Parlamentet betonar att det lokala civila samhällets samt internationella icke-statliga organisationers stöd och delaktighet i främjandet av de långsiktiga fördelarna är avgörande för att deras reformprocesser ska lyckas. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet erkänner att en ökad integration av handeln, med de genomgripande förändringar av de ekonomiska strukturerna som detta kräver, innebär att våra östliga partnerländer måste göra avsevärda insatser på kort och medellång sikt, men är dock övertygat om att nyttan med denna integration kommer att ge utdelning för dessa insatser. Parlamentet betonar att det lokala civila samhällets samt internationella icke-statliga organisationers stöd och delaktighet i främjandet av de långsiktiga fördelarna är avgörande för att deras reformprocesser ska lyckas.

| 7. | Europaparlamentet ställer sig positivt till ett förstärkt samarbete mellan EU och dess östliga partnerländer på ett antal områden, särskilt inom industri, små och medelstora företag, forskning, utveckling och innovation, informations- och kommunikationsteknik samt turism. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet ställer sig positivt till ett förstärkt samarbete mellan EU och dess östliga partnerländer på ett antal områden, särskilt inom industri, små och medelstora företag, forskning, utveckling och innovation, informations- och kommunikationsteknik samt turism.

| 8. | Europaparlamentet anser att differentiering i kombination med tillämpning av principen ”mer för mer”, som beskrivs i det tidigare nämnda gemensamma meddelandet ”Ny respons på ett grannskap i förändring”, är ett steg i rätt riktning i handelsförbindelserna med de östliga partnerländerna som erkänner insatser som gjorts av de länder som gör störst framsteg och motiverar andra att öka sina insatser. Parlamentet anser att handel bör underlätta förändring och betonar villkorsklausulernas betydelse och den efterföljande tillämpningen av dem. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet anser att differentiering i kombination med tillämpning av principen ”mer för mer”, som beskrivs i det tidigare nämnda gemensamma meddelandet ”Ny respons på ett grannskap i förändring”, är ett steg i rätt riktning i handelsförbindelserna med de östliga partnerländerna som erkänner insatser som gjorts av de länder som gör störst framsteg och motiverar andra att öka sina insatser. Parlamentet anser att handel bör underlätta förändring och betonar villkorsklausulernas betydelse och den efterföljande tillämpningen av dem.

| 9. | Europaparlamentet är övertygat om att de östliga partnerländernas ekonomiska integration med EU inte kan genomföras på ett effektivt sätt om politiska och sociala reformer inte genomförs, om det civila samhället inte deltar i beslutsprocessen och om de östliga partnerländerna själva inte är ekonomiskt integrerade med varandra. Parlamentet betonar i detta sammanhang att den ekonomiska integrationen mellan dessa länder bör vara öppen, för att den nytta den för med sig ska kunna tas till vara. Parlamentet beklagar i detta hänseende att fastlåsta regionala konflikter i åratal skadat den gränsöverskridande handelns effektivitet och utveckling och fortfarande vållar somliga av de östliga partnerländerna oerhörda ekonomiska förluster och leder till att de blir isolerade i ekonomiskt hänseende. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet är övertygat om att de östliga partnerländernas ekonomiska integration med EU inte kan genomföras på ett effektivt sätt om politiska och sociala reformer inte genomförs, om det civila samhället inte deltar i beslutsprocessen och om de östliga partnerländerna själva inte är ekonomiskt integrerade med varandra. Parlamentet betonar i detta sammanhang att den ekonomiska integrationen mellan dessa länder bör vara öppen, för att den nytta den för med sig ska kunna tas till vara. Parlamentet beklagar i detta hänseende att fastlåsta regionala konflikter i åratal skadat den gränsöverskridande handelns effektivitet och utveckling och fortfarande vållar somliga av de östliga partnerländerna oerhörda ekonomiska förluster och leder till att de blir isolerade i ekonomiskt hänseende.

| 10. | Europaparlamentet anser det viktigt att EU erbjuder alla partnerländer inom djupgående och omfattande frihandelsavtal den flexibilitet som de har rätt till enligt WTO:s regler. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet anser det viktigt att EU erbjuder alla partnerländer inom djupgående och omfattande frihandelsavtal den flexibilitet som de har rätt till enligt WTO:s regler.

| 11. | Europaparlamentet understryker vikten av att förebygga konflikter genom ekonomisk och social sammanhållning. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet understryker vikten av att förebygga konflikter genom ekonomisk och social sammanhållning.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att särskilt bevilja flexibilitet som främjar utvecklingen av framväxande industrier i partnerländerna inom djupgående och omfattande frihandelsavtal. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att särskilt bevilja flexibilitet som främjar utvecklingen av framväxande industrier i partnerländerna inom djupgående och omfattande frihandelsavtal.

| 13. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag om den fleråriga budgetramen för 2014–2020, där man föreslår att anslagen till den europeiska grannskapspolitiken ska öka med 40 procent. Parlamentet understryker sin ståndpunkt att de östliga partnerländerna inte ensamma kan bära kostnaderna för den rättsliga tillnärmningen och de nödvändiga institutionella och strukturella reformerna samt att EU:s finansiella stöd, vilket bör komplettera ländernas egna reforminsatser, även behövs för att insatserna ska lyckas. Parlamentet uppmanar i detta avseende rådet att bibehålla de anslag som föreslås av kommissionen. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag om den fleråriga budgetramen för 2014–2020, där man föreslår att anslagen till den europeiska grannskapspolitiken ska öka med 40 procent. Parlamentet understryker sin ståndpunkt att de östliga partnerländerna inte ensamma kan bära kostnaderna för den rättsliga tillnärmningen och de nödvändiga institutionella och strukturella reformerna samt att EU:s finansiella stöd, vilket bör komplettera ländernas egna reforminsatser, även behövs för att insatserna ska lyckas. Parlamentet uppmanar i detta avseende rådet att bibehålla de anslag som föreslås av kommissionen.

| 14. | Europaparlamentet betonar det ansvar som de östliga partnerländernas nationella parlament har för att tillnärma sin handelslagstiftning till EU:s lagstiftning, vilket är en förutsättning för att djupgående och omfattande frihandelsavtal ska kunna ingås och tillämpas korrekt i framtiden. I detta avseende uppmanas EU och dess medlemsstater att ge länderna större tekniskt stöd och särskilt de nya EU-medlemsstaterna uppmanas att dela med sig av den expertis och bästa praxis som de har förvärvat i landets egen process för anpassning av den nationella lagstiftningen till gemenskapens handelsrelaterade regelverk. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet betonar det ansvar som de östliga partnerländernas nationella parlament har för att tillnärma sin handelslagstiftning till EU:s lagstiftning, vilket är en förutsättning för att djupgående och omfattande frihandelsavtal ska kunna ingås och tillämpas korrekt i framtiden. I detta avseende uppmanas EU och dess medlemsstater att ge länderna större tekniskt stöd och särskilt de nya EU-medlemsstaterna uppmanas att dela med sig av den expertis och bästa praxis som de har förvärvat i landets egen process för anpassning av den nationella lagstiftningen till gemenskapens handelsrelaterade regelverk.

| 15. | Europaparlamentet välkomnar Ukrainas och Moldaviens anslutning till fördraget om upprättande av en energigemenskap, med tanke på att fördraget kan visa sig få en avgörande betydelse för att EU:s mål om en tryggad energiförsörjning ska uppnås, samt bidra till säkerheten för dessa länder. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet välkomnar Ukrainas och Moldaviens anslutning till fördraget om upprättande av en energigemenskap, med tanke på att fördraget kan visa sig få en avgörande betydelse för att EU:s mål om en tryggad energiförsörjning ska uppnås, samt bidra till säkerheten för dessa länder.

| 16. | Europaparlamentet välkomnar alla insatser för att stärka det östliga partnerskapet, i synnerhet kommissionens flaggskeppsinitiativ om små och medelstora företag, där krediter till förmån för små och medelstora företag inom det östliga partnerskapet ingår, samt om regionala energimarknader och energieffektivitet. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet välkomnar alla insatser för att stärka det östliga partnerskapet, i synnerhet kommissionens flaggskeppsinitiativ om små och medelstora företag, där krediter till förmån för små och medelstora företag inom det östliga partnerskapet ingår, samt om regionala energimarknader och energieffektivitet.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ytterligare utveckla EU:s Svartahavsstrategi som med tanke på sin geostrategiska roll har stora möjligheter att trygga energiförsörjningen och diversifiera den. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ytterligare utveckla EU:s Svartahavsstrategi som med tanke på sin geostrategiska roll har stora möjligheter att trygga energiförsörjningen och diversifiera den.

| 18. | Europaparlamentet erkänner att den parlamentariska församlingen Euronest, i synnerhet dess utskott för ekonomisk integration, tillnärmning av lagstiftning och konvergens med EU:s politik samt dess utskott för en trygg energiförsörjning, är en idealisk plattform för Europaparlamentets ledamöter och nationella parlamentsledamöter från EU:s östliga partnerländer att diskutera handelsfrågor sinsemellan. Parlamentet uttrycker sin förhoppning om att villkoren för de vitryska parlamentsledamöternas inträde i Euronest kommer att uppfyllas inom en överskådlig framtid. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet erkänner att den parlamentariska församlingen Euronest, i synnerhet dess utskott för ekonomisk integration, tillnärmning av lagstiftning och konvergens med EU:s politik samt dess utskott för en trygg energiförsörjning, är en idealisk plattform för Europaparlamentets ledamöter och nationella parlamentsledamöter från EU:s östliga partnerländer att diskutera handelsfrågor sinsemellan. Parlamentet uttrycker sin förhoppning om att villkoren för de vitryska parlamentsledamöternas inträde i Euronest kommer att uppfyllas inom en överskådlig framtid.

| 19. | Europaparlamentet betonar att det djupgående och omfattande frihandelsavtalet inte utgör något bistånd till de östliga partnerländerna, utan att det är ett handelsavtal som innebär ömsesidiga fördelar och skyldigheter för båda parter. Parlamentet beklagar att översynen av den europeiska grannskapspolitiken fortfarande inte närmare anger hur utvecklingen av sådan handelspolitik kan gynna EU:s ekonomiska intressen genom att medföra partnerländerna betydande fördelar för EU:s konsumenter, företag och arbetstagare. Parlamentet betonar att djupgående och omfattande frihandelsområden inte endast skulle medföra ekonomiska fördelar för de östliga partnerländerna, utan att de även kan påskynda institutionella reformer, modernisering och utveckling. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet betonar att det djupgående och omfattande frihandelsavtalet inte utgör något bistånd till de östliga partnerländerna, utan att det är ett handelsavtal som innebär ömsesidiga fördelar och skyldigheter för båda parter. Parlamentet beklagar att översynen av den europeiska grannskapspolitiken fortfarande inte närmare anger hur utvecklingen av sådan handelspolitik kan gynna EU:s ekonomiska intressen genom att medföra partnerländerna betydande fördelar för EU:s konsumenter, företag och arbetstagare. Parlamentet betonar att djupgående och omfattande frihandelsområden inte endast skulle medföra ekonomiska fördelar för de östliga partnerländerna, utan att de även kan påskynda institutionella reformer, modernisering och utveckling.

| 20. | Europaparlamentet noterar att ett frihandelsområde upprättades den 18 oktober 2011 mellan majoriteten av medlemmarna i Oberoende staters samvälde, där alla EU:s östliga partnerländer ingår, med undantag för Georgien och för tillfället Azerbajdzjan. Parlamentet anser att ingåendet av frihandelsavtal med andra länder inte bör skada de djupgående och omfattande frihandelsavtal som de östliga partnerländerna ingår med EU, och understryker därför att det är viktigt att EU erbjuder sina östliga partnerländer ett attraktivt och lönsamt alternativ. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet noterar att ett frihandelsområde upprättades den 18 oktober 2011 mellan majoriteten av medlemmarna i Oberoende staters samvälde, där alla EU:s östliga partnerländer ingår, med undantag för Georgien och för tillfället Azerbajdzjan. Parlamentet anser att ingåendet av frihandelsavtal med andra länder inte bör skada de djupgående och omfattande frihandelsavtal som de östliga partnerländerna ingår med EU, och understryker därför att det är viktigt att EU erbjuder sina östliga partnerländer ett attraktivt och lönsamt alternativ.

| 21. | Europaparlamentet insisterar på att EU:s strategi gentemot Ryssland bör ta vederbörlig hänsyn till det ryska inflytandet på de östliga partnerländerna, och noterar att Ryssland har ingått en tullunion med Kazakstan och med ett östligt partnerland, nämligen Vitryssland. Parlamentet beklagar att Ryssland kan ha underminerat handelsförhandlingarna mellan EU och flera olika östliga partnerländer, särskilt Ukraina, genom att erbjuda dem en alternativ väg som baseras på kortsiktiga lösningar, exempelvis lägre gaspriser. Parlamentet räknar med att dessa alternativ på lång sikt kommer att motverka sitt syfte för de östliga partnerländerna. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet insisterar på att EU:s strategi gentemot Ryssland bör ta vederbörlig hänsyn till det ryska inflytandet på de östliga partnerländerna, och noterar att Ryssland har ingått en tullunion med Kazakstan och med ett östligt partnerland, nämligen Vitryssland. Parlamentet beklagar att Ryssland kan ha underminerat handelsförhandlingarna mellan EU och flera olika östliga partnerländer, särskilt Ukraina, genom att erbjuda dem en alternativ väg som baseras på kortsiktiga lösningar, exempelvis lägre gaspriser. Parlamentet räknar med att dessa alternativ på lång sikt kommer att motverka sitt syfte för de östliga partnerländerna.

| 22. | Europaparlamentet understryker att de djupgående och omfattande frihandelsavtalen endast kan bli framgångsrika om institutionsuppbyggnad stöds och om åtagandena tillämpas på ett korrekt sätt, vilket endast kan garanteras i en öppen, transparent och korruptionsfri affärsmiljö, vilket är en förutsättning för ett lyckat genomförande av djupgående och omfattande frihandelsavtal. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet understryker att de djupgående och omfattande frihandelsavtalen endast kan bli framgångsrika om institutionsuppbyggnad stöds och om åtagandena tillämpas på ett korrekt sätt, vilket endast kan garanteras i en öppen, transparent och korruptionsfri affärsmiljö, vilket är en förutsättning för ett lyckat genomförande av djupgående och omfattande frihandelsavtal.

| 23. | Europaparlamentet noterar att välstånd och stabilitet i EU:s grannländer i öst är av största intresse för EU. Dessutom kommer stabila och förutsägbara förbindelser mellan EU och dess östliga partnerländer utan tvekan att öka handelsvolymerna i båda riktningar. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet noterar att välstånd och stabilitet i EU:s grannländer i öst är av största intresse för EU. Dessutom kommer stabila och förutsägbara förbindelser mellan EU och dess östliga partnerländer utan tvekan att öka handelsvolymerna i båda riktningar.

| 24. | Europaparlamentet konstaterar samtidigt att EU är den viktigaste exportpartnern för de flesta av de östliga partnerländerna. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet konstaterar samtidigt att EU är den viktigaste exportpartnern för de flesta av de östliga partnerländerna.

| 25. | Europaparlamentet påpekar att Georgien och Moldavien har gjort tillräckliga framsteg med uppfyllandet av de huvudsakliga rekommendationerna, men att de för att få inleda förhandlingar om ett djupgående och omfattande frihandelsavtal måste garantera att deras åtagande i reformprocessen är långsiktigt och att de kommer att driva en hållbar reformprocess så länge förhandlingar pågår. Parlamentet betonar att båda länderna fortfarande måste göra betydande framsteg med sina rättsliga reformer, i synnerhet när det gäller tekniska handelshinder, sanitära och fytosanitära åtgärder, immateriell äganderätt och konkurrensrätt. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet påpekar att Georgien och Moldavien har gjort tillräckliga framsteg med uppfyllandet av de huvudsakliga rekommendationerna, men att de för att få inleda förhandlingar om ett djupgående och omfattande frihandelsavtal måste garantera att deras åtagande i reformprocessen är långsiktigt och att de kommer att driva en hållbar reformprocess så länge förhandlingar pågår. Parlamentet betonar att båda länderna fortfarande måste göra betydande framsteg med sina rättsliga reformer, i synnerhet när det gäller tekniska handelshinder, sanitära och fytosanitära åtgärder, immateriell äganderätt och konkurrensrätt.

| 26. | Europaparlamentet uttrycker sin oro för om de berörda östliga partnerländerna verkligen har institutionell kapacitet för att tillämpa ett djupgående och omfattande frihandelsavtal. Parlamentet betonar att upprättandet av ett djupgående och omfattande frihandelsområde i sig inte utgör någon garanti för framgång, om det inte kombineras med effektivt genomförande och ändamålsenliga konkurrensåtgärder och åtgärder mot korruption. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uttrycker sin oro för om de berörda östliga partnerländerna verkligen har institutionell kapacitet för att tillämpa ett djupgående och omfattande frihandelsavtal. Parlamentet betonar att upprättandet av ett djupgående och omfattande frihandelsområde i sig inte utgör någon garanti för framgång, om det inte kombineras med effektivt genomförande och ändamålsenliga konkurrensåtgärder och åtgärder mot korruption.

| 27. | Europaparlamentet uppmärksammar att internationellt godkända arbetsnormer måste följas då det ingås djupgående och omfattande frihandelsområden. Parlamentet konstaterar att hänsyn till de grundläggande rättigheterna i arbetslivet i den form de antagits av Internationella arbetsorganisationen är en central del av de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmärksammar att internationellt godkända arbetsnormer måste följas då det ingås djupgående och omfattande frihandelsområden. Parlamentet konstaterar att hänsyn till de grundläggande rättigheterna i arbetslivet i den form de antagits av Internationella arbetsorganisationen är en central del av de mänskliga rättigheterna.

| 28. | Europaparlamentet efterlyser ett ambitiöst tillvägagångssätt för integration av ekonomierna inom EU och de östliga partnerländerna genom djupgående och omfattande frihandelsavtal genom att innefatta andra aspekter med koppling till fri och rättvis handel. Parlamentet rekommenderar att ett bindande kapitel om hållbar utveckling med bestämmelser om miljöskydd och internationella rättigheter för arbetstagare tas med i samtliga djupgående och omfattande frihandelsavtal. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet efterlyser ett ambitiöst tillvägagångssätt för integration av ekonomierna inom EU och de östliga partnerländerna genom djupgående och omfattande frihandelsavtal genom att innefatta andra aspekter med koppling till fri och rättvis handel. Parlamentet rekommenderar att ett bindande kapitel om hållbar utveckling med bestämmelser om miljöskydd och internationella rättigheter för arbetstagare tas med i samtliga djupgående och omfattande frihandelsavtal.

Armenien

| 29. | Europaparlamentet välkomnar att den armeniska regeringen ökat sina insatser för att uppfylla de huvudsakliga rekommendationerna under 2011, vilket har lett till att förhandlingarna om ett djupgående och omfattande frihandelsavtal igångsattes i februari 2012. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet välkomnar att den armeniska regeringen ökat sina insatser för att uppfylla de huvudsakliga rekommendationerna under 2011, vilket har lett till att förhandlingarna om ett djupgående och omfattande frihandelsavtal igångsattes i februari 2012.

| 30. | Europaparlamentet välkomnar att förhandlingarna om ett djupgående och omfattande frihandelsområde mellan EU och Armenien igångsattes i februari 2012 och inleddes den 6 mars 2012. Parlamentet uppmanar Armenien att använda de möjligheter som ett djupgående och omfattande frihandelsområde erbjuder för att stimulera sin ekonomi, sina möjligheter att exportera och sitt tillträde till EU:s marknad, samt till att påskynda de reformer som behövs och överlag höja sina standarder till en europeisk nivå. Parlamentet betonar att närmare ekonomisk integration med EU måste bidra till att stärka politisk stabilitet och säkerhet i området och hoppas det ska gå att snabbt slutföra förhandlingarna om ett djupgående och omfattande frihandelsområde mellan EU och Armenien. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet välkomnar att förhandlingarna om ett djupgående och omfattande frihandelsområde mellan EU och Armenien igångsattes i februari 2012 och inleddes den 6 mars 2012. Parlamentet uppmanar Armenien att använda de möjligheter som ett djupgående och omfattande frihandelsområde erbjuder för att stimulera sin ekonomi, sina möjligheter att exportera och sitt tillträde till EU:s marknad, samt till att påskynda de reformer som behövs och överlag höja sina standarder till en europeisk nivå. Parlamentet betonar att närmare ekonomisk integration med EU måste bidra till att stärka politisk stabilitet och säkerhet i området och hoppas det ska gå att snabbt slutföra förhandlingarna om ett djupgående och omfattande frihandelsområde mellan EU och Armenien.

| 31. | Europaparlamentet välkomnar att man inleder förhandlingar om ett djupgående och omfattande frihandelsområde som kommer att innebära möjligheter att stärka de ekonomiska förbindelserna mellan de båda parterna. Det är nödvändigt att fortsätta reformerna för att uppnå en stabil och öppen ekonomisk miljö som attraherar utländska investeringar och stimulerar utvecklingen och sysselsättningsskapande. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet välkomnar att man inleder förhandlingar om ett djupgående och omfattande frihandelsområde som kommer att innebära möjligheter att stärka de ekonomiska förbindelserna mellan de båda parterna. Det är nödvändigt att fortsätta reformerna för att uppnå en stabil och öppen ekonomisk miljö som attraherar utländska investeringar och stimulerar utvecklingen och sysselsättningsskapande.

| 32. | Europaparlamentet anser att undertecknandet av ett djupgående och omfattande frihandelsavtal kommer att stimulera Armeniens ekonomi genom att bland annat öka konkurrensen. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet anser att undertecknandet av ett djupgående och omfattande frihandelsavtal kommer att stimulera Armeniens ekonomi genom att bland annat öka konkurrensen.

| 33. | Europaparlamentet beklagar att konflikten om Nagorno-Karabach fortfarande gör sig påmind vid Armeniens stängda gränser mot Azerbajdzjan och Turkiet, vilket begränsar tillfartsvägarna och håller landet ekonomiskt isolerat. Parlamentet betonar att öppna gränser är en viktig förutsättning, bland annat för att landet ska kunna locka till sig utländska investeringar. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet beklagar att konflikten om Nagorno-Karabach fortfarande gör sig påmind vid Armeniens stängda gränser mot Azerbajdzjan och Turkiet, vilket begränsar tillfartsvägarna och håller landet ekonomiskt isolerat. Parlamentet betonar att öppna gränser är en viktig förutsättning, bland annat för att landet ska kunna locka till sig utländska investeringar.

| 34. | Europaparlamentet är bekymrat över de nära förbindelser som för närvarande uppges råda mellan politiska kretsar och näringslivet och över företagens stora svårigheter, bland annat den bristande transparensen i skattesystemet och det låga investeringsskyddet. Parlamentet erkänner behovet av ett starkt institutionellt ramverk för offentlig upphandling och konkurrenspolitik som omfattar en effektiv genomförandemekanism. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet är bekymrat över de nära förbindelser som för närvarande uppges råda mellan politiska kretsar och näringslivet och över företagens stora svårigheter, bland annat den bristande transparensen i skattesystemet och det låga investeringsskyddet. Parlamentet erkänner behovet av ett starkt institutionellt ramverk för offentlig upphandling och konkurrenspolitik som omfattar en effektiv genomförandemekanism.

| 35. | Europaparlamentet välkomnar Armeniens beslut om anslutning till WTO:s plurilaterala avtal om offentlig upphandling i december 2011 och är övertygat om att detta steg gynnar Armeniens anseende som en tillförlitlig handelspartner. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet välkomnar Armeniens beslut om anslutning till WTO:s plurilaterala avtal om offentlig upphandling i december 2011 och är övertygat om att detta steg gynnar Armeniens anseende som en tillförlitlig handelspartner.

| 36. | Europaparlamentet betonar att det djupgående och omfattande frihandelsavtalet bör innehålla ett starkt åtagande från Armeniens sida att reformera sina bestämmelser i riktning mot EU:s normer, i kombination med ändamålsenliga åtgärder mot korruption. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet betonar att det djupgående och omfattande frihandelsavtalet bör innehålla ett starkt åtagande från Armeniens sida att reformera sina bestämmelser i riktning mot EU:s normer, i kombination med ändamålsenliga åtgärder mot korruption.

| 37. | Europaparlamentet rekommenderar också att det djupgående och omfattande frihandelsavtalet bör innehålla åtgärder som syftar till att förbättra konkurrenslagstiftningens tillämpning, och därmed göra det möjligt för utländska investerare och företag att delta, framför allt i Armeniens bygg- och energibransch. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet rekommenderar också att det djupgående och omfattande frihandelsavtalet bör innehålla åtgärder som syftar till att förbättra konkurrenslagstiftningens tillämpning, och därmed göra det möjligt för utländska investerare och företag att delta, framför allt i Armeniens bygg- och energibransch.

| 38. | Europaparlamentet uppmanar Armenien att påskynda sin anpassning till EU:s sanitära och fytosanitära åtgärder, vilket skulle göra det möjligt för landet att utöka sin export till att även omfatta jordbruksprodukter. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet uppmanar Armenien att påskynda sin anpassning till EU:s sanitära och fytosanitära åtgärder, vilket skulle göra det möjligt för landet att utöka sin export till att även omfatta jordbruksprodukter.

| 39. | Europaparlamentet anser att det skulle gynna Armeniens ekonomiska tillväxt om landet minskade sitt beroende av Rysslands kommersiella och statliga stöd genom att öppna sina gränser och utöka det internationella samarbetet. Parlamentet anser att upprättandet av ett djupgående och omfattande frihandelsområde med EU skulle vara särskilt gynnsamt i detta avseende. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet anser att det skulle gynna Armeniens ekonomiska tillväxt om landet minskade sitt beroende av Rysslands kommersiella och statliga stöd genom att öppna sina gränser och utöka det internationella samarbetet. Parlamentet anser att upprättandet av ett djupgående och omfattande frihandelsområde med EU skulle vara särskilt gynnsamt i detta avseende.

Azerbajdzjan

| 40. | Europaparlamentet uppskattar Azerbajdzjans insatser och framsteg mot en tillnärmning till EU-rätten. Parlamentet välkomnar i detta avseende att landet antagit en ny tullag och bygglag. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet uppskattar Azerbajdzjans insatser och framsteg mot en tillnärmning till EU-rätten. Parlamentet välkomnar i detta avseende att landet antagit en ny tullag och bygglag.

| 41. | Europaparlamentet betonar att Azerbajdzjans inträde i WTO är det viktigaste villkoret för att förhandlingar om ett djupgående och omfattande frihandelsområde ska kunna inledas och handelsförbindelserna mellan EU och Azerbajdzjan således föras upp på en högre nivå. Parlamentet noterar att Azerbajdzjans ekonomiska struktur inte i någon större utsträckning motiverar landets regering att söka medlemskap i WTO och upprätta ett djupgående och omfattande frihandelsområde med EU. Parlamentet understryker emellertid att fördelarna med ett djupgående och omfattande frihandelsområde inte är renodlat ekonomiska, utan att de även kan utveckla den lokala ekonomin så att landet kommer bort från sitt överdrivna beroende av energiexport. Parlamentet uppmanar därför Azerbajdzjans regering att öka sina insatser för att ansluta sig till WTO och uppmanar EU att ge Azerbajdzjan det stöd som krävs. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet betonar att Azerbajdzjans inträde i WTO är det viktigaste villkoret för att förhandlingar om ett djupgående och omfattande frihandelsområde ska kunna inledas och handelsförbindelserna mellan EU och Azerbajdzjan således föras upp på en högre nivå. Parlamentet noterar att Azerbajdzjans ekonomiska struktur inte i någon större utsträckning motiverar landets regering att söka medlemskap i WTO och upprätta ett djupgående och omfattande frihandelsområde med EU. Parlamentet understryker emellertid att fördelarna med ett djupgående och omfattande frihandelsområde inte är renodlat ekonomiska, utan att de även kan utveckla den lokala ekonomin så att landet kommer bort från sitt överdrivna beroende av energiexport. Parlamentet uppmanar därför Azerbajdzjans regering att öka sina insatser för att ansluta sig till WTO och uppmanar EU att ge Azerbajdzjan det stöd som krävs.

| 42. | Europaparlamentet berömmer Azerbajdzjan för dess anmärkningsvärda ekonomiska tillväxt de senaste åren, men påpekar att oljesektorn står för 50 procent av landets BNP, 95 procent av landets export och 60 procent av landets budgetintäkter, vilket gör Azerbajdzjan känsligt för volatila oljepriser och alla förändringar i fråga om global efterfrågan. Parlamentet uppmanar därför Azerbajdzjans regering att överväga ändamålsenliga och enhetliga åtgärder för att diversifiera landets ekonomi. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet berömmer Azerbajdzjan för dess anmärkningsvärda ekonomiska tillväxt de senaste åren, men påpekar att oljesektorn står för 50 procent av landets BNP, 95 procent av landets export och 60 procent av landets budgetintäkter, vilket gör Azerbajdzjan känsligt för volatila oljepriser och alla förändringar i fråga om global efterfrågan. Parlamentet uppmanar därför Azerbajdzjans regering att överväga ändamålsenliga och enhetliga åtgärder för att diversifiera landets ekonomi.

| 43. | Europaparlamentet framhåller att Azerbajdzjan har möjligheter att utveckla konkurrenskraftig jordbruksproduktion och rekommenderar Azerbajdzjans regering att ta detta i beaktande, eftersom det kan bli ett viktigt steg mot att diversifiera landets ekonomi och dess export till EU och till andra länder, under förutsättning att EU:s sanitära och fytosanitära krav uppfylls. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet framhåller att Azerbajdzjan har möjligheter att utveckla konkurrenskraftig jordbruksproduktion och rekommenderar Azerbajdzjans regering att ta detta i beaktande, eftersom det kan bli ett viktigt steg mot att diversifiera landets ekonomi och dess export till EU och till andra länder, under förutsättning att EU:s sanitära och fytosanitära krav uppfylls.

| 44. | Europaparlamentet uppmanar Azerbajdzjans regering att uppriktigt engagera sig för att bekämpa korruptionen och sociala ojämlikheter som kan leda till social oro, förbättra företagens finansieringsmöjligheter, och därigenom göra landets ekonomi mer konkurrenskraftig och attraktiv för utländska investeringar. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet uppmanar Azerbajdzjans regering att uppriktigt engagera sig för att bekämpa korruptionen och sociala ojämlikheter som kan leda till social oro, förbättra företagens finansieringsmöjligheter, och därigenom göra landets ekonomi mer konkurrenskraftig och attraktiv för utländska investeringar.

| 45. | Europaparlamentet stöder helt uppgraderingen av handelsdelen i det kommande associeringsavtalet mellan EU och Azerbajdzjan till ett djupgående och omfattande frihandelsområde, så snart samtliga villkor är uppfyllda. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet stöder helt uppgraderingen av handelsdelen i det kommande associeringsavtalet mellan EU och Azerbajdzjan till ett djupgående och omfattande frihandelsområde, så snart samtliga villkor är uppfyllda.

Vitryssland

| 46. | Europaparlamentet beklagar att Vitryssland, trots landets obestridliga potential, glider allt längre bort från EU när det gäller övergripande politiska och ekonomiska normer och ekonomisk modell. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet beklagar att Vitryssland, trots landets obestridliga potential, glider allt längre bort från EU när det gäller övergripande politiska och ekonomiska normer och ekonomisk modell.

| 47. | Europaparlamentet betonar Vitrysslands viktiga strategiska läge som ett transitland för energi, i synnerhet för leveranser av naturgas till EU. Parlamentet uppmanar därför Vitryssland att omgående ratificera och vederbörligen genomföra energistadgan. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet betonar Vitrysslands viktiga strategiska läge som ett transitland för energi, i synnerhet för leveranser av naturgas till EU. Parlamentet uppmanar därför Vitryssland att omgående ratificera och vederbörligen genomföra energistadgan.

| 48. | Europaparlamentet påminner om att EU är Vitrysslands näst största handelspartner efter Ryssland. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet påminner om att EU är Vitrysslands näst största handelspartner efter Ryssland.

| 49. | Europaparlamentet framhåller behovet av större stöd från EU för att förbättra de administrativa organens effektivitet, särskilt behovet av att bekämpa korruption. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet framhåller behovet av större stöd från EU för att förbättra de administrativa organens effektivitet, särskilt behovet av att bekämpa korruption.

| 50. | Europaparlamentet påpekar att det är svårt att bedöma den faktiska ekonomiska situationen i Vitryssland, eftersom den officiella statistiken enligt oberoende observatörer mörklägger de verkliga förhållandena, dvs. att 20 procent av vitryssarna rapporteras leva under fattigdomsgränsen. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet påpekar att det är svårt att bedöma den faktiska ekonomiska situationen i Vitryssland, eftersom den officiella statistiken enligt oberoende observatörer mörklägger de verkliga förhållandena, dvs. att 20 procent av vitryssarna rapporteras leva under fattigdomsgränsen.

| 51. | Europaparlamentet noterar att 80 procent av alla företag är i offentlig ägo och att den privata sektorns utveckling hindras av diskriminerande och godtyckliga åtgärder, ändringar i lagstiftningen och höga skatter som tvingar den privata sektorn att delvis bedriva sin verksamhet i den inofficiella ekonomin. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet noterar att 80 procent av alla företag är i offentlig ägo och att den privata sektorns utveckling hindras av diskriminerande och godtyckliga åtgärder, ändringar i lagstiftningen och höga skatter som tvingar den privata sektorn att delvis bedriva sin verksamhet i den inofficiella ekonomin.

| 52. | Europaparlamentet erinrar om att Internationella valutafonden och Världsbanken frös sina krediter till Vitryssland 1996 på grund av det negativa politiska och ekonomiska klimatet i landet, och att EU gjorde detsamma 1997. Parlamentet påpekar att allt detta har avskräckt och fortsätter att avskräcka utländska investerare och att utländska direktinvesteringar nu endast utgör 1 procent av landets BNP. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet erinrar om att Internationella valutafonden och Världsbanken frös sina krediter till Vitryssland 1996 på grund av det negativa politiska och ekonomiska klimatet i landet, och att EU gjorde detsamma 1997. Parlamentet påpekar att allt detta har avskräckt och fortsätter att avskräcka utländska investerare och att utländska direktinvesteringar nu endast utgör 1 procent av landets BNP.

| 53. | Europaparlamentet anser att EU bör hjälpa till att stärka det civila samhället i Vitryssland genom att omfördela EU-medel i den här riktningen. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet anser att EU bör hjälpa till att stärka det civila samhället i Vitryssland genom att omfördela EU-medel i den här riktningen.

| 54. | Europaparlamentet är övertygat om att genomgripande institutionella och strukturella reformer krävs för att man ska kunna bygga upp en fungerande, transparent och öppen marknadsekonomi. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet är övertygat om att genomgripande institutionella och strukturella reformer krävs för att man ska kunna bygga upp en fungerande, transparent och öppen marknadsekonomi.

| 55. | Europaparlamentet påpekar att landets inträde i WTO är en förutsättning för att förhandlingar om någon form av frihandelsavtal ska kunna inledas med EU och uppmanar i detta avseende Vitryssland att uppriktigt sträva efter ett inträde i WTO. Parlamentet påpekar att Vitryssland, i och med att landet är i tullunion med Ryssland och Kazakstan, skulle kunna dra nytta av Rysslands erfarenheter av hur det gick till när Ryssland anslöt sig till WTO. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet påpekar att landets inträde i WTO är en förutsättning för att förhandlingar om någon form av frihandelsavtal ska kunna inledas med EU och uppmanar i detta avseende Vitryssland att uppriktigt sträva efter ett inträde i WTO. Parlamentet påpekar att Vitryssland, i och med att landet är i tullunion med Ryssland och Kazakstan, skulle kunna dra nytta av Rysslands erfarenheter av hur det gick till när Ryssland anslöt sig till WTO.

| 56. | Europaparlamentet är övertygat om att EU bör göra sitt yttersta för att få Vitryssland att delta i en verklig politisk och ekonomisk dialog och ge incitament för reformer som är absolut nödvändiga och ytterst viktiga för Vitrysslands invånare. Parlamentet konstaterar i detta hänseende att EU för närvarande tillämpar målinriktade, ekonomiskt restriktiva åtgärder mot Vitryssland och anser att EU bör ha kvar sina målinriktade individuella restriktiva åtgärder, men samtidigt fortsätta stödja det civila samhället, inte bara för att skapa bättre ekonomiska förhållanden utan också för att förbättra rättsstaten, insynen och kampen mot korruption. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet är övertygat om att EU bör göra sitt yttersta för att få Vitryssland att delta i en verklig politisk och ekonomisk dialog och ge incitament för reformer som är absolut nödvändiga och ytterst viktiga för Vitrysslands invånare. Parlamentet konstaterar i detta hänseende att EU för närvarande tillämpar målinriktade, ekonomiskt restriktiva åtgärder mot Vitryssland och anser att EU bör ha kvar sina målinriktade individuella restriktiva åtgärder, men samtidigt fortsätta stödja det civila samhället, inte bara för att skapa bättre ekonomiska förhållanden utan också för att förbättra rättsstaten, insynen och kampen mot korruption.

Georgien

| 57. | Europaparlamentet påpekar att Georgien enligt Världsbankens utvärdering är en av de ekonomier i världen som reformeras snabbast, och landet rankas av Världsbanken som den 16:e bästa platsen i världen för att göra affärer. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet påpekar att Georgien enligt Världsbankens utvärdering är en av de ekonomier i världen som reformeras snabbast, och landet rankas av Världsbanken som den 16:e bästa platsen i världen för att göra affärer.

| 58. | Europaparlamentet ger sitt erkännande åt Georgien för återuppbyggnadsarbetet efter kriget 2008 och för öppnandet av nya marknader. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet ger sitt erkännande åt Georgien för återuppbyggnadsarbetet efter kriget 2008 och för öppnandet av nya marknader.

| 59. | Europaparlamentet uppskattar den georgiska regeringens insatser för att förbättra skyddet av immateriella rättigheter, men påpekar att Georgien fortfarande har en högre påstådd andel piratkopierad mjukvara än något annat land. Parlamentet uppmanar därför Georgiens regering att utarbeta lagar för att säkerställa skyddet för immateriella rättigheter, och samtidigt ta hänsyn till mänskliga rättigheter och proportionalitet. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet uppskattar den georgiska regeringens insatser för att förbättra skyddet av immateriella rättigheter, men påpekar att Georgien fortfarande har en högre påstådd andel piratkopierad mjukvara än något annat land. Parlamentet uppmanar därför Georgiens regering att utarbeta lagar för att säkerställa skyddet för immateriella rättigheter, och samtidigt ta hänsyn till mänskliga rättigheter och proportionalitet.

| 60. | Europaparlamentet beaktar att Georgien visat prov på avsevärd tillväxt- och investeringstakt och framhåller att det djupgående och omfattande frihandelsavtalet vore en ytterligare faktor till stöd för tillväxt på bred bas samt för att locka till sig utländska investeringar. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet beaktar att Georgien visat prov på avsevärd tillväxt- och investeringstakt och framhåller att det djupgående och omfattande frihandelsavtalet vore en ytterligare faktor till stöd för tillväxt på bred bas samt för att locka till sig utländska investeringar.

| 61. | Europaparlamentet uppmanar Georgien att fullända sin lagstiftning, förbättra effektiviteten bland landets institutioner och garantera höga kvalitetsnormer för sina produkter för att uppfylla de krav som fastställs av kommissionen. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet uppmanar Georgien att fullända sin lagstiftning, förbättra effektiviteten bland landets institutioner och garantera höga kvalitetsnormer för sina produkter för att uppfylla de krav som fastställs av kommissionen.

| 62. | Europaparlamentet välkomnar Georgiens nya upphandlingssystem, som möjliggör e-auktioner för alla typer av upphandlingar, oavsett storlek eller natur. Parlamentet påpekar att EU:s medlemsstater bör följa Georgiens exempel på detta område. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet välkomnar Georgiens nya upphandlingssystem, som möjliggör e-auktioner för alla typer av upphandlingar, oavsett storlek eller natur. Parlamentet påpekar att EU:s medlemsstater bör följa Georgiens exempel på detta område.

| 63. | Europaparlamentet uppmanar Georgien att se till att endast produkter från regioner som formellt erkänner sin anslutning till georgiska staten har rätt att omfattas av handelspreferenser efter slutförandet av förhandlingarna om det djupgående och omfattande frihandelsområdet. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet uppmanar Georgien att se till att endast produkter från regioner som formellt erkänner sin anslutning till georgiska staten har rätt att omfattas av handelspreferenser efter slutförandet av förhandlingarna om det djupgående och omfattande frihandelsområdet.

Moldavien

| 64. | Europaparlamentet noterar med glädje att Moldavien, trots sin ömtåliga ekonomi, under de senaste åren har genomgått en anmärkningsvärd reformprocess och betydligt förbättrat sina ekonomiska resultat. Parlamentet betonar därför den stora betydelsen av Internationella valutafondens stöd och EU:s makrofinansiella stöd. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet noterar med glädje att Moldavien, trots sin ömtåliga ekonomi, under de senaste åren har genomgått en anmärkningsvärd reformprocess och betydligt förbättrat sina ekonomiska resultat. Parlamentet betonar därför den stora betydelsen av Internationella valutafondens stöd och EU:s makrofinansiella stöd.

| 65. | Europaparlamentet anser att det framtida djupgående och omfattande frihandelsområdet ska omfatta hela Moldaviens territorium som formellt erkänner sin anslutning till den moldaviska staten. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet anser att det framtida djupgående och omfattande frihandelsområdet ska omfatta hela Moldaviens territorium som formellt erkänner sin anslutning till den moldaviska staten.

| 66. | Europaparlamentet betonar att merparten av Moldaviens exportvaror för närvarande kommer från jordbruket, och därmed möts av hård konkurrens och stränga krav på EU:s marknader. Parlamentet anser att ett djupgående och omfattande frihandelsområde skulle bidra till att diversifiera Moldaviens export och göra landet mer konkurrenskraftigt och göra det möjligt för Moldavien att locka till sig utländska investeringar för att få ett slut på landets beroende av penningförsändelser från utlandet samt genomföra övergången till en konkurrensutsatt marknadsekonomi på exportområdet. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet betonar att merparten av Moldaviens exportvaror för närvarande kommer från jordbruket, och därmed möts av hård konkurrens och stränga krav på EU:s marknader. Parlamentet anser att ett djupgående och omfattande frihandelsområde skulle bidra till att diversifiera Moldaviens export och göra landet mer konkurrenskraftigt och göra det möjligt för Moldavien att locka till sig utländska investeringar för att få ett slut på landets beroende av penningförsändelser från utlandet samt genomföra övergången till en konkurrensutsatt marknadsekonomi på exportområdet.

| 67. | Europaparlamentet betonar hur viktigt det är att Moldavien fortsätter att närma sig EU i fråga om infrastruktur, system för tekniska föreskrifter, standardisering, bedömning av överensstämmelse, testning, marknadstillsyn och metrologi. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet betonar hur viktigt det är att Moldavien fortsätter att närma sig EU i fråga om infrastruktur, system för tekniska föreskrifter, standardisering, bedömning av överensstämmelse, testning, marknadstillsyn och metrologi.

| 68. | Europaparlamentet påpekar att betydande framsteg fortfarande behövs när det gäller tjänster och investeringsskydd. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet påpekar att betydande framsteg fortfarande behövs när det gäller tjänster och investeringsskydd.

| 69. | Europaparlamentet uppmanar EU:s myndigheter att engagera sig mer för att ta fram en fredlig lösning på problemen med Moldaviens territoriella återanpassning. |
| --- | --- |

69.

Europaparlamentet uppmanar EU:s myndigheter att engagera sig mer för att ta fram en fredlig lösning på problemen med Moldaviens territoriella återanpassning.

Ukraina

| 70. | Europaparlamentet välkomnar ingåendet av ett djupgående och omfattande frihandelsavtal mellan EU och Ukraina, som är det första frihandelsavtalet någonsin mellan EU och ett östligt partnerland. Parlamentet anser att detta banbrytande avtal och erfarenheterna från förhandlingarna om avtalet utan tvekan kommer att bli ett användbart exempel i framtida förhandlingar om djupgående och omfattande frihandelsavtal. |
| --- | --- |

70.

Europaparlamentet välkomnar ingåendet av ett djupgående och omfattande frihandelsavtal mellan EU och Ukraina, som är det första frihandelsavtalet någonsin mellan EU och ett östligt partnerland. Parlamentet anser att detta banbrytande avtal och erfarenheterna från förhandlingarna om avtalet utan tvekan kommer att bli ett användbart exempel i framtida förhandlingar om djupgående och omfattande frihandelsavtal.

| 71. | Europaparlamentet påpekar att Ukraina är EU:s största östliga partnerland och att det djupgående och omfattande frihandelsavtalet öppnar en ny marknad med 46 miljoner konsumenter för EU. Parlamentet anser att de största fördelarna för EU med genomförandet av frihandelsavtalet kommer att vara ett mer stabilt och förutsägbart handels- och investeringssystem i Ukraina. |
| --- | --- |

71.

Europaparlamentet påpekar att Ukraina är EU:s största östliga partnerland och att det djupgående och omfattande frihandelsavtalet öppnar en ny marknad med 46 miljoner konsumenter för EU. Parlamentet anser att de största fördelarna för EU med genomförandet av frihandelsavtalet kommer att vara ett mer stabilt och förutsägbart handels- och investeringssystem i Ukraina.

| 72. | Europaparlamentet välkomnar de ukrainska myndigheternas riktade insatser för att råda bot på landets sociala och geografiska ojämlikheter, särskilt mellan huvudstaden och regionerna. |
| --- | --- |

72.

Europaparlamentet välkomnar de ukrainska myndigheternas riktade insatser för att råda bot på landets sociala och geografiska ojämlikheter, särskilt mellan huvudstaden och regionerna.

| 73. | Europaparlamentet beklagar förseningen med undertecknandet av associeringsavtalet, som är en förutsättning för att det djupgående och omfattande frihandelsavtalet ska kunna träda i kraft. Parlamentet uttrycker sin förhoppning om att hindren för undertecknandet snart kommer att vara undanröjda. |
| --- | --- |

73.

Europaparlamentet beklagar förseningen med undertecknandet av associeringsavtalet, som är en förutsättning för att det djupgående och omfattande frihandelsavtalet ska kunna träda i kraft. Parlamentet uttrycker sin förhoppning om att hindren för undertecknandet snart kommer att vara undanröjda.

| 74. | Europaparlamentet noterar att kommissionen uteslutit möjligheten av att det djupgående och omfattande frihandelsavtalet skulle tillämpas provisoriskt innan associeringsavtalet ingåtts och godkänts av Europaparlamentet. Parlamentet påpekar att tillämpningen av både associeringsavtalet och det djupgående och omfattande frihandelsavtalet kommer att föra med sig strukturella och politiska reformer och vill därför att bägge snabbt ska genomföras. |
| --- | --- |

74.

Europaparlamentet noterar att kommissionen uteslutit möjligheten av att det djupgående och omfattande frihandelsavtalet skulle tillämpas provisoriskt innan associeringsavtalet ingåtts och godkänts av Europaparlamentet. Parlamentet påpekar att tillämpningen av både associeringsavtalet och det djupgående och omfattande frihandelsavtalet kommer att föra med sig strukturella och politiska reformer och vill därför att bägge snabbt ska genomföras.

| 75. | Europaparlamentet inser att Ukraina har gjort vissa framsteg med integrationen i de europeiska strukturerna, även har börjat anpassa sitt rättssystem till EU:s standard och till internationell standard och har gjort stora framsteg i antagandet av OECD:s standarder och normer. Parlamentet noterar dock att affärsklimatet i Ukraina fortfarande uppskattas hamna på 152:a plats enligt Världsbankens indikator Doing Business, med förvärrade problem för handel över gränserna. |
| --- | --- |

75.

Europaparlamentet inser att Ukraina har gjort vissa framsteg med integrationen i de europeiska strukturerna, även har börjat anpassa sitt rättssystem till EU:s standard och till internationell standard och har gjort stora framsteg i antagandet av OECD:s standarder och normer. Parlamentet noterar dock att affärsklimatet i Ukraina fortfarande uppskattas hamna på 152:a plats enligt Världsbankens indikator Doing Business, med förvärrade problem för handel över gränserna.

| 76. | Europaparlamentet framhåller att om det djupgående och omfattande frihandelsavtalet ska kunna tillämpas med framgång är det ytterst viktigt att det finns en politisk vilja och administrativ kapacitet att genomföra alla bestämmelser i rätt tid och på ett korrekt sätt. Parlamentet anser att detta är en stor utmaning för Ukraina, som har genomfört ekonomiska och statliga reformer med blandade resultat och som fortfarande kämpar hårt för att uppfylla alla sina åtaganden för sitt inträde i WTO och sina åtaganden gentemot Världsbanken och Internationella valutafonden. |
| --- | --- |

76.

Europaparlamentet framhåller att om det djupgående och omfattande frihandelsavtalet ska kunna tillämpas med framgång är det ytterst viktigt att det finns en politisk vilja och administrativ kapacitet att genomföra alla bestämmelser i rätt tid och på ett korrekt sätt. Parlamentet anser att detta är en stor utmaning för Ukraina, som har genomfört ekonomiska och statliga reformer med blandade resultat och som fortfarande kämpar hårt för att uppfylla alla sina åtaganden för sitt inträde i WTO och sina åtaganden gentemot Världsbanken och Internationella valutafonden.

| 77. | Europaparlamentet upprepar att det behövs snabbare och mer omfattande och konsekvent genomförda grundläggande ekonomiska, politiska och institutionella reformer, med ett brett och konstant deltagande av organisationer och nätverk från det civila samhället, för att det djupgående och omfattande frihandelsavtalet ska genomföras korrekt och bli lönsamt. Parlamentet efterlyser framför allt fortsatta ekonomiska reformer inom jordbruks-, energi- och transportsektorn. |
| --- | --- |

77.

Europaparlamentet upprepar att det behövs snabbare och mer omfattande och konsekvent genomförda grundläggande ekonomiska, politiska och institutionella reformer, med ett brett och konstant deltagande av organisationer och nätverk från det civila samhället, för att det djupgående och omfattande frihandelsavtalet ska genomföras korrekt och bli lönsamt. Parlamentet efterlyser framför allt fortsatta ekonomiska reformer inom jordbruks-, energi- och transportsektorn.

| 78. | Europaparlamentet är bekymrat över de negativa rapporterna om Ukrainas affärs- och investeringsklimat, som är ett resultat av olika institutionella och systemrelaterade brister, t.ex. hinder för marknadstillträde och administrativa tillstånd, alltför många administrativa kontroller, bristande transparens i skatte- och tullsystem och bristfällig administration, instabila och dåligt fungerande rättssystem utan transparens, svaga och korrumperade förvaltningar och domstolsväsenden, bristfälligt verkställande av avtal och otillräckligt skydd av äganderätten samt en underutvecklad och monopolstyrd infrastruktur. Parlamentet uppmanar Ukrainas regering att påskynda reformprocessen för att undanröja nämnda hinder för fri och rättvis affärsverksamhet och handel. |
| --- | --- |

78.

Europaparlamentet är bekymrat över de negativa rapporterna om Ukrainas affärs- och investeringsklimat, som är ett resultat av olika institutionella och systemrelaterade brister, t.ex. hinder för marknadstillträde och administrativa tillstånd, alltför många administrativa kontroller, bristande transparens i skatte- och tullsystem och bristfällig administration, instabila och dåligt fungerande rättssystem utan transparens, svaga och korrumperade förvaltningar och domstolsväsenden, bristfälligt verkställande av avtal och otillräckligt skydd av äganderätten samt en underutvecklad och monopolstyrd infrastruktur. Parlamentet uppmanar Ukrainas regering att påskynda reformprocessen för att undanröja nämnda hinder för fri och rättvis affärsverksamhet och handel.

| 79. | Europaparlamentet uppmanar den ukrainska regeringen att bättre ta itu med problemen inom företagssektorn, särskilt tillgången till krediter och mark, hypotekslån, förmånliga krediter för att utveckla små jordbruksföretag, ett förenklat och mer transparent skatteuppbördssystem, momsåterbäring till exportörer, tullklarering och godkännandeförfaranden för import, främjande av små och medelstora företag, bättre verkställandet av rättsskyddet för materiella tillgångar och immateriella rättigheter, eftersom alla dessa faktorer har en omedelbar och direkt inverkan på omfattningen av och kvaliteten på handelsförbindelserna mellan EU och Ukraina samt på inflödet av utländska direktinvesteringar från EU till Ukraina. |
| --- | --- |

79.

Europaparlamentet uppmanar den ukrainska regeringen att bättre ta itu med problemen inom företagssektorn, särskilt tillgången till krediter och mark, hypotekslån, förmånliga krediter för att utveckla små jordbruksföretag, ett förenklat och mer transparent skatteuppbördssystem, momsåterbäring till exportörer, tullklarering och godkännandeförfaranden för import, främjande av små och medelstora företag, bättre verkställandet av rättsskyddet för materiella tillgångar och immateriella rättigheter, eftersom alla dessa faktorer har en omedelbar och direkt inverkan på omfattningen av och kvaliteten på handelsförbindelserna mellan EU och Ukraina samt på inflödet av utländska direktinvesteringar från EU till Ukraina.

| 80. | Europaparlamentet uppmanar Ukraina att anpassa sin nationella lagstiftning för att underlätta fri och obruten transitering av gas till EU:s medlemsstater. Parlamentet konstaterar att denna process bör inbegripa en omstrukturering av gassektorn och en rättvis reglering av energiinfrastrukturerna i syfte att uppnå lika villkor mellan utländska leverantörer, utländska kunder och lokal energiefterfrågan. Parlamentet efterlyser även ökat samarbete mellan EU och Ukraina inom energisektorn, och integrering av den ukrainska energisektorn på det europeiska energiområdet, samt inledning av gemensamma moderniserings- och utvecklingsprojekt på området energiinfrastruktur. Parlamentet uppmanar regeringen att genomföra det tredje energipaketet. |
| --- | --- |

80.

Europaparlamentet uppmanar Ukraina att anpassa sin nationella lagstiftning för att underlätta fri och obruten transitering av gas till EU:s medlemsstater. Parlamentet konstaterar att denna process bör inbegripa en omstrukturering av gassektorn och en rättvis reglering av energiinfrastrukturerna i syfte att uppnå lika villkor mellan utländska leverantörer, utländska kunder och lokal energiefterfrågan. Parlamentet efterlyser även ökat samarbete mellan EU och Ukraina inom energisektorn, och integrering av den ukrainska energisektorn på det europeiska energiområdet, samt inledning av gemensamma moderniserings- och utvecklingsprojekt på området energiinfrastruktur. Parlamentet uppmanar regeringen att genomföra det tredje energipaketet.

| 81. | Europaparlamentet uttrycker sin förhoppning om att Ukraina kommer att uppbåda tillräckligt med politisk vilja och mod för att skapa politiska och rättsliga villkor för ett fullständigt genomförande i rätt tid av det djupgående och omfattande frihandelsavtalet, vilket skulle vara till stort gagn för landets befolkning. |
| --- | --- |

81.

Europaparlamentet uttrycker sin förhoppning om att Ukraina kommer att uppbåda tillräckligt med politisk vilja och mod för att skapa politiska och rättsliga villkor för ett fullständigt genomförande i rätt tid av det djupgående och omfattande frihandelsavtalet, vilket skulle vara till stort gagn för landets befolkning.

| 82. | Europaparlamentet uppmanar EU:s myndigheter att ge ytterligare stöd för att förbättra de ukrainska administrativa organens effektivitet och främja EU:s standarder för styrning. |
| --- | --- |

82.

Europaparlamentet uppmanar EU:s myndigheter att ge ytterligare stöd för att förbättra de ukrainska administrativa organens effektivitet och främja EU:s standarder för styrning.

*

* *

| 83. | Europaparlamentet uppmanar rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten att ta vederbörlig hänsyn till ovanstående kommentarer och rekommendationer vid förhandlingarna om och genomförandet av handelsdelarna i associeringsavtalen med Armenien, Azerbajdzjan, Georgien, Moldavien och Ukraina samt vid utvecklingen av EU:s handelsförbindelser med Vitryssland. |
| --- | --- |

83.

Europaparlamentet uppmanar rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten att ta vederbörlig hänsyn till ovanstående kommentarer och rekommendationer vid förhandlingarna om och genomförandet av handelsdelarna i associeringsavtalen med Armenien, Azerbajdzjan, Georgien, Moldavien och Ukraina samt vid utvecklingen av EU:s handelsförbindelser med Vitryssland.

| 84. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att avlägga regelbundna och fullständiga rapporter till Europaparlamentet om förhandlingarnas utveckling och, efter de djupgående och omfattande frihandelsavtalens ikraftträdande, hur genomförandet av varje avtal fortskrider. |
| --- | --- |

84.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att avlägga regelbundna och fullständiga rapporter till Europaparlamentet om förhandlingarnas utveckling och, efter de djupgående och omfattande frihandelsavtalens ikraftträdande, hur genomförandet av varje avtal fortskrider.

| 85. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Europeiska utrikestjänsten samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i de östliga partnerländerna. |
| --- | --- |

85.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Europeiska utrikestjänsten samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i de östliga partnerländerna.

---

Onsdagen den 4 juli 2012

| 29.11.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 349/48 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 349/48

---

Onsdagen den 4 juli 20122013 års budget - Mandat för trepartsmötet

P7_TA(2012)0289

Europaparlamentets resolution av den 4 juli 2012 om mandatet för trepartsmötet om förslaget till budget för 2013 (2012/2016(BUD))

2013/C 349 E/06

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av förslaget till budget för budgetåret 2013 som kommissionen antog den 25 april 2012 (COM(2012)0300), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till budget för budgetåret 2013 som kommissionen antog den 25 april 2012 (COM(2012)0300),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (1) (IIA), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (1) (IIA),

| — | med beaktande av artikel 314 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 314 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 mars 2012 om allmänna riktlinjer för utarbetandet av budgeten för 2013 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 mars 2012 om allmänna riktlinjer för utarbetandet av budgeten för 2013 (2),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 21 februari 2012 om budgetriktlinjerna för 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 21 februari 2012 om budgetriktlinjerna för 2013,

| — | med beaktande av slutsatserna från det interinstitutionella mötet om betalningar av den 30 maj 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från det interinstitutionella mötet om betalningar av den 30 maj 2012,

| — | med beaktande av kapitel 7 i avdelning II i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kapitel 7 i avdelning II i arbetsordningen,

| — | med beaktande av skrivelsen från fiskeriutskottet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen från fiskeriutskottet,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet och yttrandena från utskottet för utrikesfrågor, utskottet för utveckling, utskottet för internationell handel, budgetkontrollutskottet, utskottet för sysselsättning och sociala frågor, utskottet för industrifrågor, forskning och energi, utskottet för regional utveckling, utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling, utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor, utskottet för konstitutionella frågor samt utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A7-0215/2012). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet och yttrandena från utskottet för utrikesfrågor, utskottet för utveckling, utskottet för internationell handel, budgetkontrollutskottet, utskottet för sysselsättning och sociala frågor, utskottet för industrifrågor, forskning och energi, utskottet för regional utveckling, utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling, utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor, utskottet för konstitutionella frågor samt utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A7-0215/2012).

Förslaget till budget 2013 – allmän bedömning

| 1. | Europaparlamentet påminner om att man i sin resolution av den 14 mars 2012 satte främjandet av tillväxt och arbetstillfällen i centrum för sina prioriteringar, i linje med Europa 2020-strategin, och särskilt förespråkade att man skulle koncentrera resurserna till politikområden och program som bevisligen bidrar till att nå dessa mål, särskilt stöd till små och medelstora företag och till ungdomar. Parlamentet välkomnar att kommissionens förslag till budget för 2013 går i samma riktning när det gäller vilka prioriteringar som ska förstärkas. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet påminner om att man i sin resolution av den 14 mars 2012 satte främjandet av tillväxt och arbetstillfällen i centrum för sina prioriteringar, i linje med Europa 2020-strategin, och särskilt förespråkade att man skulle koncentrera resurserna till politikområden och program som bevisligen bidrar till att nå dessa mål, särskilt stöd till små och medelstora företag och till ungdomar. Parlamentet välkomnar att kommissionens förslag till budget för 2013 går i samma riktning när det gäller vilka prioriteringar som ska förstärkas.

| 2. | Europaparlamentet inser att de ekonomiska och budgetmässiga åtstramningarna på nationell nivå håller i sig, vilket även gäller för behovet av finanspolitisk konsolidering. Dock är parlamentet fortsatt övertygat om att EU-budgeten utgör ett gemensamt och effektivt instrument för investeringar och solidaritet, vilket är särskilt viktigt i dessa tider för att få fart på den ekonomiska tillväxten, konkurrenskraften och skapandet av arbetstillfällen i de 27 medlemsstaterna. Parlamentet understryker att EU-budgeten, trots sin blygsamma storlek som inte överstiger 2 procent av de totala offentliga utgifterna i unionen, har haft verkliga ekonomiska effekter och hittills framgångsrikt kompletterat medlemsstaternas återhämtningspolitik. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet inser att de ekonomiska och budgetmässiga åtstramningarna på nationell nivå håller i sig, vilket även gäller för behovet av finanspolitisk konsolidering. Dock är parlamentet fortsatt övertygat om att EU-budgeten utgör ett gemensamt och effektivt instrument för investeringar och solidaritet, vilket är särskilt viktigt i dessa tider för att få fart på den ekonomiska tillväxten, konkurrenskraften och skapandet av arbetstillfällen i de 27 medlemsstaterna. Parlamentet understryker att EU-budgeten, trots sin blygsamma storlek som inte överstiger 2 procent av de totala offentliga utgifterna i unionen, har haft verkliga ekonomiska effekter och hittills framgångsrikt kompletterat medlemsstaternas återhämtningspolitik.

| 3. | Därför avser Europaparlamentet att ihärdigt försvara en adekvat anslagsnivå för nästa års budget, enligt definitionerna i budgetförslaget, och att motsätta sig varje försök att skära ned resurserna, särskilt för politik som skapar tillväxt och sysselsättning. EU-budgeten, som inte kan underbalanseras, bör inte bli offer för misslyckad ekonomisk politik på nationell nivå. Parlamentet noterar att åtskilliga medlemsstater ökade sina nationella budgetar för 2012. |
| --- | --- |

3.

Därför avser Europaparlamentet att ihärdigt försvara en adekvat anslagsnivå för nästa års budget, enligt definitionerna i budgetförslaget, och att motsätta sig varje försök att skära ned resurserna, särskilt för politik som skapar tillväxt och sysselsättning. EU-budgeten, som inte kan underbalanseras, bör inte bli offer för misslyckad ekonomisk politik på nationell nivå. Parlamentet noterar att åtskilliga medlemsstater ökade sina nationella budgetar för 2012.

| 4. | Särskilt i kristider är ekonomisk ansvarsfullhet av yttersta vikt. Därför anser Europaparlamentet att resurserna måste koncentreras till de områden där EU-budgeten kan ge ett mervärde, medan de kan minskas inom områden där det förekommer omotiverade förseningar och låg utnyttjandegrad, med syftet att göra besparingar i budgetposter där det har förekommit problem vid genomförandet. Genom att identifiera överlappningar och ineffektivitet för alla budgetposter kan verkliga besparingar göras. Mot denna bakgrund avser parlamentet att tillsammans med sina specialiserade utskott identifiera både positiva och negativa prioriteringar för 2013. Kommissionen ombeds därför att ge budgetmyndighetens båda grenar snabb, regelbunden och fullständig information, baserad på resultatindikatorer, om genomförandet av de olika programmen och initiativen och att jämföra dem med EU:s politiska åtaganden. |
| --- | --- |

4.

Särskilt i kristider är ekonomisk ansvarsfullhet av yttersta vikt. Därför anser Europaparlamentet att resurserna måste koncentreras till de områden där EU-budgeten kan ge ett mervärde, medan de kan minskas inom områden där det förekommer omotiverade förseningar och låg utnyttjandegrad, med syftet att göra besparingar i budgetposter där det har förekommit problem vid genomförandet. Genom att identifiera överlappningar och ineffektivitet för alla budgetposter kan verkliga besparingar göras. Mot denna bakgrund avser parlamentet att tillsammans med sina specialiserade utskott identifiera både positiva och negativa prioriteringar för 2013. Kommissionen ombeds därför att ge budgetmyndighetens båda grenar snabb, regelbunden och fullständig information, baserad på resultatindikatorer, om genomförandet av de olika programmen och initiativen och att jämföra dem med EU:s politiska åtaganden.

| 5. | Europaparlamentet anser att EU, inte minst med tanke på den åtstramningspolitik som genomförs i medlemsstaterna, måste visa ansvar och omedelbart vidta konkreta åtgärder i syfte att inrätta ett enda säte för parlamentet. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet anser att EU, inte minst med tanke på den åtstramningspolitik som genomförs i medlemsstaterna, måste visa ansvar och omedelbart vidta konkreta åtgärder i syfte att inrätta ett enda säte för parlamentet.

| 6. | Europaparlamentet konstaterar att kommissionens förslag till EU-budget för 2013 uppgår till 150 931,7 miljoner EUR i åtagandebemyndiganden (ÅB) (dvs. + 2 procent jämfört med budgeten för 2012) och 137 924,4 miljoner EUR i betalningsbemyndiganden (BB) (dvs. + 6,8 procent jämfört med budgeten för 2012). Dessa belopp motsvarar 1,13 procent respektive 1,03 procent av EU:s förväntade BNI för 2013. Parlamentet påminner om att i enlighet med den fleråriga budgetramen är taken 152 502 miljoner EUR för ÅB och 143 911 miljoner EUR för BB, i löpande priser. Parlamentet noterar den pågående diskrepansen mellan anslagsnivån och betalningsbemyndiganden som kommer att leda till en ytterligare ökning av utestående åtaganden (RAL). |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet konstaterar att kommissionens förslag till EU-budget för 2013 uppgår till 150 931,7 miljoner EUR i åtagandebemyndiganden (ÅB) (dvs. + 2 procent jämfört med budgeten för 2012) och 137 924,4 miljoner EUR i betalningsbemyndiganden (BB) (dvs. + 6,8 procent jämfört med budgeten för 2012). Dessa belopp motsvarar 1,13 procent respektive 1,03 procent av EU:s förväntade BNI för 2013. Parlamentet påminner om att i enlighet med den fleråriga budgetramen är taken 152 502 miljoner EUR för ÅB och 143 911 miljoner EUR för BB, i löpande priser. Parlamentet noterar den pågående diskrepansen mellan anslagsnivån och betalningsbemyndiganden som kommer att leda till en ytterligare ökning av utestående åtaganden (RAL).

| 7. | Europaparlamentet förstår att kommissionen i slutet av programplaneringsperioden vill lägga tonvikten på betalningarna, eftersom man också avser att hitta en lösning på den allt högre nivån för de utestående åtagandena. Samtidigt som parlamentet delar denna inställning är man särskilt oroad av förslaget att frysa ÅB på samma nivå som den förväntade inflationen för nästa år. Parlamentet betonar hur viktiga ÅB är för att visa de politiska prioriteringarna, och därmed se till att de nödvändiga investeringarna till slut genomförs för att få fart på tillväxten och sysselsättningen. Parlamentet avser att noggrant analysera huruvida en sådan ÅB-nivå gör det möjligt att ordentligt genomföra EU:s viktigaste politiska satsningar. Även om medlemsstaterna och kommissionen kan presentera en frysning av ÅB som en dellösning på RAL-problemet, kan det inte betraktas som en acceptabel strategi för att hålla RAL under kontroll. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet förstår att kommissionen i slutet av programplaneringsperioden vill lägga tonvikten på betalningarna, eftersom man också avser att hitta en lösning på den allt högre nivån för de utestående åtagandena. Samtidigt som parlamentet delar denna inställning är man särskilt oroad av förslaget att frysa ÅB på samma nivå som den förväntade inflationen för nästa år. Parlamentet betonar hur viktiga ÅB är för att visa de politiska prioriteringarna, och därmed se till att de nödvändiga investeringarna till slut genomförs för att få fart på tillväxten och sysselsättningen. Parlamentet avser att noggrant analysera huruvida en sådan ÅB-nivå gör det möjligt att ordentligt genomföra EU:s viktigaste politiska satsningar. Även om medlemsstaterna och kommissionen kan presentera en frysning av ÅB som en dellösning på RAL-problemet, kan det inte betraktas som en acceptabel strategi för att hålla RAL under kontroll.

| 8. | Europaparlamentet ser den föreslagna ökningen på 6,8 procent av BB jämfört med 2012 som en första reaktion på parlamentets uppmaning till ansvarsfull och realistisk budgetering. Ökningarna i betalningar är koncentrerade till konkurrenskraft och sammanhållning p.g.a. en förväntad ökning av ersättningsansökningarna från pågående projekt inom dessa områden. Parlamentet stöder helt och fullt denna ökning som inte bara hänför sig till gamla åtaganden som måste fullföljas utan som också rör genomförandet av program som pågår för närvarande och som förväntas nå styrfart under det sista året av den nuvarande fleråriga budgetramen. Kommissionen uppmanas att kontrollera att medlemsstaternas uppskattade krav på betalningsökningar är korrekta och realistiska. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet ser den föreslagna ökningen på 6,8 procent av BB jämfört med 2012 som en första reaktion på parlamentets uppmaning till ansvarsfull och realistisk budgetering. Ökningarna i betalningar är koncentrerade till konkurrenskraft och sammanhållning p.g.a. en förväntad ökning av ersättningsansökningarna från pågående projekt inom dessa områden. Parlamentet stöder helt och fullt denna ökning som inte bara hänför sig till gamla åtaganden som måste fullföljas utan som också rör genomförandet av program som pågår för närvarande och som förväntas nå styrfart under det sista året av den nuvarande fleråriga budgetramen. Kommissionen uppmanas att kontrollera att medlemsstaternas uppskattade krav på betalningsökningar är korrekta och realistiska.

| 9. | Europaparlamentet förblir dock tveksamt till huruvida den föreslagna nivån för BB under 2013 är tillräcklig för att täcka de faktiska behoven under nästa år, särskilt vad gäller rubrikerna 1b och 2. Parlamentet kommer noggrant att övervaka betalningssituationen under 2012 med särskild uppmärksamhet på alla föreslagna överföringar och omfördelningar. Parlamentet varnar också för att den otillräckliga betalningsnivån för 2012 i kombination med den nivå som kommissionen föreslår för 2013 kan komma att vara otillräcklig för att respektera de ersättningsansökningar som riktas till kommissionen och således kan leda till att miljarder i åtaganden dras tillbaka bara inom sammanhållningspolitiken. Parlamentet framhåller att det nuvarande förslaget skulle ge en totalnivå för betalningarna på 859,4 miljarder EUR för perioden 2007–2013, dvs. ca 66 miljarder lägre än de överenskomna taken i den fleråriga budgetramen. Parlamentet uppmanar kommissionen att inom ramen för ändringsbudgeten för 2012, och i ljuset av den begäran om anslagsöverföring som nyligen gjorts (DEC 9/2012), lägga fram korrekta uppgifter om resultaten av det aktuella genomförandet av de europeiska ekonomiska återhämtningsprogrammen. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet förblir dock tveksamt till huruvida den föreslagna nivån för BB under 2013 är tillräcklig för att täcka de faktiska behoven under nästa år, särskilt vad gäller rubrikerna 1b och 2. Parlamentet kommer noggrant att övervaka betalningssituationen under 2012 med särskild uppmärksamhet på alla föreslagna överföringar och omfördelningar. Parlamentet varnar också för att den otillräckliga betalningsnivån för 2012 i kombination med den nivå som kommissionen föreslår för 2013 kan komma att vara otillräcklig för att respektera de ersättningsansökningar som riktas till kommissionen och således kan leda till att miljarder i åtaganden dras tillbaka bara inom sammanhållningspolitiken. Parlamentet framhåller att det nuvarande förslaget skulle ge en totalnivå för betalningarna på 859,4 miljarder EUR för perioden 2007–2013, dvs. ca 66 miljarder lägre än de överenskomna taken i den fleråriga budgetramen. Parlamentet uppmanar kommissionen att inom ramen för ändringsbudgeten för 2012, och i ljuset av den begäran om anslagsöverföring som nyligen gjorts (DEC 9/2012), lägga fram korrekta uppgifter om resultaten av det aktuella genomförandet av de europeiska ekonomiska återhämtningsprogrammen.

| 10. | Europaparlamentet påminner om att kommissionen redan 2011 inte kunde betala en avsevärd mängd legitima ersättningsansökningar, särskilt inom sammanhållningspolitiken. Dessa krav kommer också att behöva täckas av budgeten för 2012, vilken redan har problem med brist på medel som ett resultat av den begränsade ökningen av BB p.g.a. rådets ståndpunkt under hela budgetförfarandet förra året. Kommissionen uppmanas därför att lägga fram ett förslag till ändringsbudget så snart som möjligt så att man kan komma till rätta med situationen och undvika att betalningar för 2012 flyttas till nästa år, vilket skulle medföra en ohållbar betalningsnivå under 2013. Parlamentet uppmanar vidare kommissionen och rådet att arbeta på ett konstruktivt sätt tillsammans med parlamentet för att undvika att denna situation upprepas under framtida budgetcykler genom att förbättra exaktheten hos prognoserna och komma överens om realistiska budgetberäkningar. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet påminner om att kommissionen redan 2011 inte kunde betala en avsevärd mängd legitima ersättningsansökningar, särskilt inom sammanhållningspolitiken. Dessa krav kommer också att behöva täckas av budgeten för 2012, vilken redan har problem med brist på medel som ett resultat av den begränsade ökningen av BB p.g.a. rådets ståndpunkt under hela budgetförfarandet förra året. Kommissionen uppmanas därför att lägga fram ett förslag till ändringsbudget så snart som möjligt så att man kan komma till rätta med situationen och undvika att betalningar för 2012 flyttas till nästa år, vilket skulle medföra en ohållbar betalningsnivå under 2013. Parlamentet uppmanar vidare kommissionen och rådet att arbeta på ett konstruktivt sätt tillsammans med parlamentet för att undvika att denna situation upprepas under framtida budgetcykler genom att förbättra exaktheten hos prognoserna och komma överens om realistiska budgetberäkningar.

| 11. | Europaparlamentet beklagar rådsordförandeskapets ovilja att delta i det interinstitutionella politiska möte om betalningar som parlamentet har föreslagit som en uppföljning av förra årets budgetmedling. Parlamentet ser detta beteende som ett oansvarigt försök att ignorera frågan om brist på betalningar och RAL-frågan. Parlamentet anser att ett sådant möte är en ideal plattform för budgetmyndighetens två grenar att komma fram till en gemensam inställning – före sina respektive ståndpunkter avseende budgetförslaget – avseende de tillgängliga uppgifterna om genomförande och utnyttjandeförmåga samt att korrekt bedöma betalningsbehoven för 2012 och 2013. Parlamentet påminner om att de BB som föreslås av kommissionen i dess förslag till budget är baserade på uppskattningar som medlemsstaterna själva gjort. Parlamentet är därför fast övertygat om att alla tvivel eller misstankar beträffande kommissionens siffror och beräkningar – som vissa av rådets delegationer har uttryckt – måste framföras, undersökas och klargöras så snart som möjligt, så att de inte hindrar en överenskommelse vid medlingen detta år. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet beklagar rådsordförandeskapets ovilja att delta i det interinstitutionella politiska möte om betalningar som parlamentet har föreslagit som en uppföljning av förra årets budgetmedling. Parlamentet ser detta beteende som ett oansvarigt försök att ignorera frågan om brist på betalningar och RAL-frågan. Parlamentet anser att ett sådant möte är en ideal plattform för budgetmyndighetens två grenar att komma fram till en gemensam inställning – före sina respektive ståndpunkter avseende budgetförslaget – avseende de tillgängliga uppgifterna om genomförande och utnyttjandeförmåga samt att korrekt bedöma betalningsbehoven för 2012 och 2013. Parlamentet påminner om att de BB som föreslås av kommissionen i dess förslag till budget är baserade på uppskattningar som medlemsstaterna själva gjort. Parlamentet är därför fast övertygat om att alla tvivel eller misstankar beträffande kommissionens siffror och beräkningar – som vissa av rådets delegationer har uttryckt – måste framföras, undersökas och klargöras så snart som möjligt, så att de inte hindrar en överenskommelse vid medlingen detta år.

| 12. | Europaparlamentet understryker att i enlighet med de färska uppgifter som lades fram av kommissionen under det interinstitutionella mötet om betalningar som ägde rum den 30 maj 2012, skulle varje minskning av BB till nivåer under kommissionens förslag leda till att RALAL ökar ännu mer, från en redan oerhörd nivå på 207 miljarder EUR i slutet av 2011. Parlamentet påminner därför om sin uppmaning till kommissionen att agera ansvarsfullt och avstå från konstlade nedskärningar genom att besluta om den övergripande betalningsnivån a priori, utan att ta hänsyn till bedömningen av verkliga behov för att nå EU:s överenskomna mål och åtaganden. Parlamentet begär, om detta ändå skulle inträffa, att rådet tydligt och offentligt identifierar och motiverar vilka av EU:s program eller projekt som bör skjutas upp eller strykas helt och hållet. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet understryker att i enlighet med de färska uppgifter som lades fram av kommissionen under det interinstitutionella mötet om betalningar som ägde rum den 30 maj 2012, skulle varje minskning av BB till nivåer under kommissionens förslag leda till att RALAL ökar ännu mer, från en redan oerhörd nivå på 207 miljarder EUR i slutet av 2011. Parlamentet påminner därför om sin uppmaning till kommissionen att agera ansvarsfullt och avstå från konstlade nedskärningar genom att besluta om den övergripande betalningsnivån a priori, utan att ta hänsyn till bedömningen av verkliga behov för att nå EU:s överenskomna mål och åtaganden. Parlamentet begär, om detta ändå skulle inträffa, att rådet tydligt och offentligt identifierar och motiverar vilka av EU:s program eller projekt som bör skjutas upp eller strykas helt och hållet.

| 13. | Europaparlamentet noterar att enligt kommissionens beräkningar är totalt 43,7 procent av budgetförslaget för 2013 (dvs. 64,5 miljarder EUR) anslagna till mål inom Europa 2020-strategin, vilket innebär en ökning med 0,2 procent jämfört med den antagna budgeten för 2012. Parlamentet uppskattar att de budgetposter och program som bidrar till att dessa mål uppnås för första gången är tydligt angivna i budgeten. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet noterar att enligt kommissionens beräkningar är totalt 43,7 procent av budgetförslaget för 2013 (dvs. 64,5 miljarder EUR) anslagna till mål inom Europa 2020-strategin, vilket innebär en ökning med 0,2 procent jämfört med den antagna budgeten för 2012. Parlamentet uppskattar att de budgetposter och program som bidrar till att dessa mål uppnås för första gången är tydligt angivna i budgeten.

| 14. | Europaparlamentet noterar den totala marginalen på 2,4 miljarder EUR i ÅB i budgetförslaget för 2013, och är beslutet att använda detta belopp helt och hållet – samt de andra flexibilitetsmekanismerna i IIA – närhelst det visar sig nödvändigt för att finansiera mål och prioriteringar som följer av gemensamma politiska åtaganden och beslut, dvs. de som ingår i Europa 2020-strategin. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet noterar den totala marginalen på 2,4 miljarder EUR i ÅB i budgetförslaget för 2013, och är beslutet att använda detta belopp helt och hållet – samt de andra flexibilitetsmekanismerna i IIA – närhelst det visar sig nödvändigt för att finansiera mål och prioriteringar som följer av gemensamma politiska åtaganden och beslut, dvs. de som ingår i Europa 2020-strategin.

| 15. | Europaparlamentet noterar att inga anslag har tagits med i budgetförslaget för Kroatiens anslutning i juli 2013, med undantag för administrativa utgifter. Parlamentet förväntar sig att revideringen av den fleråriga budgetramen i enlighet med punkt 29 i IIA kommer att antas snarast, och ber kommissionen att lägga fram sitt förslag om ytterligare anslag för detta ändamål via en ändringsbudget så snart som anslutningsakten ratificerats av samtliga medlemsstater. Parlamentet påminner om att alla nya finansieringsbehov måste tillgodoses genom färska pengar, och inte genom omfördelningar under andra halvåret av 2013. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet noterar att inga anslag har tagits med i budgetförslaget för Kroatiens anslutning i juli 2013, med undantag för administrativa utgifter. Parlamentet förväntar sig att revideringen av den fleråriga budgetramen i enlighet med punkt 29 i IIA kommer att antas snarast, och ber kommissionen att lägga fram sitt förslag om ytterligare anslag för detta ändamål via en ändringsbudget så snart som anslutningsakten ratificerats av samtliga medlemsstater. Parlamentet påminner om att alla nya finansieringsbehov måste tillgodoses genom färska pengar, och inte genom omfördelningar under andra halvåret av 2013.

| 16. | Europaparlamentet påminner om att den årliga budgeten 2013 kommer att bli den sista budgeten inom den nuvarande fleråriga budgetramen, men upprepar att taken inom den fleråriga budgetramen 2013 i enlighet med IIA kommer att förbli referens, åtminstone för taken i budgetramen för 2014 i det fall att ingen överenskommelse skulle nås, i enlighet med bestämmelserna i punkt 30 i IIA. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet påminner om att den årliga budgeten 2013 kommer att bli den sista budgeten inom den nuvarande fleråriga budgetramen, men upprepar att taken inom den fleråriga budgetramen 2013 i enlighet med IIA kommer att förbli referens, åtminstone för taken i budgetramen för 2014 i det fall att ingen överenskommelse skulle nås, i enlighet med bestämmelserna i punkt 30 i IIA.

Rubrik 1a

| 17. | Europaparlamentet noterar kommissionens förslag att öka åtagandena under denna rubrik med 4,1 procent (till 16 032 miljoner EUR) jämfört med budgeten för 2012. Förslaget till ÅB inom ramen för de möjligheter som budgetplaneringen innebär (t. ex. TEN-T, EIT, Progress) ger en större marginal på 90,9 miljoner EUR jämfört med 47,7 miljoner EUR i budgetplaneringen. Parlamentet ser positivt på att de största ökningarna i ÅB är koncentrerade till rubrik 1a där de flesta av de program som ska gynna tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning finns, och att de återspeglar de prioriteringar för 2013 som parlamentet har understrukit. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet noterar kommissionens förslag att öka åtagandena under denna rubrik med 4,1 procent (till 16 032 miljoner EUR) jämfört med budgeten för 2012. Förslaget till ÅB inom ramen för de möjligheter som budgetplaneringen innebär (t. ex. TEN-T, EIT, Progress) ger en större marginal på 90,9 miljoner EUR jämfört med 47,7 miljoner EUR i budgetplaneringen. Parlamentet ser positivt på att de största ökningarna i ÅB är koncentrerade till rubrik 1a där de flesta av de program som ska gynna tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning finns, och att de återspeglar de prioriteringar för 2013 som parlamentet har understrukit.

| 18. | Europaparlamentet välkomnar särskilt ökningarna för EG:s sjunde ramprogram för forskning (+ 6,1 procent), CIP (+ 7,3 procent) och TEN-T (+ 6,4 procent) som är bland de främsta redskapen för att nå målen i Europa 2020-strategin. Dock beklagar parlamentet att två flaggskeppsinitiativ, nämligen sjunde ramprogrammet för forskning och TEN-T, med de belopp som kommissionen föreslår, i praktiken kommer att få mindre ÅB än vad som förutses i deras rättsliga grunder (ramprogrammet – 258,8 miljoner EUR och TEN-T – 122,5 miljoner EUR) för sista året av den nuvarande fleråriga budgetramen. Parlamentet beklagar även att kommissionens förslag inte förutser ett fullständigt genomförande av programmet Intelligent energi – Europa. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet välkomnar särskilt ökningarna för EG:s sjunde ramprogram för forskning (+ 6,1 procent), CIP (+ 7,3 procent) och TEN-T (+ 6,4 procent) som är bland de främsta redskapen för att nå målen i Europa 2020-strategin. Dock beklagar parlamentet att två flaggskeppsinitiativ, nämligen sjunde ramprogrammet för forskning och TEN-T, med de belopp som kommissionen föreslår, i praktiken kommer att få mindre ÅB än vad som förutses i deras rättsliga grunder (ramprogrammet – 258,8 miljoner EUR och TEN-T – 122,5 miljoner EUR) för sista året av den nuvarande fleråriga budgetramen. Parlamentet beklagar även att kommissionens förslag inte förutser ett fullständigt genomförande av programmet Intelligent energi – Europa.

| 19. | Europaparlamentet anser att den påtagliga ökningen av betalningar med 17,8 procent (till 13 552 miljoner EUR) jämfört med budgeten för 2012 är en realistisk bedömning av vilka betalningar som krävs under denna rubrik, särskilt för att täcka nästa års krav i samband med forskningsprojekt, som unionen är kontraktsbunden att infria. Betalningsnivån som kommissionen föreslår är den miniminivå som krävs under rubrik 1a. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet anser att den påtagliga ökningen av betalningar med 17,8 procent (till 13 552 miljoner EUR) jämfört med budgeten för 2012 är en realistisk bedömning av vilka betalningar som krävs under denna rubrik, särskilt för att täcka nästa års krav i samband med forskningsprojekt, som unionen är kontraktsbunden att infria. Betalningsnivån som kommissionen föreslår är den miniminivå som krävs under rubrik 1a.

| 20. | Europaparlamentet noterar det angreppssätt som kommissionen har använt sig av när man har föreslagit minskningar jämfört med budgetplaneringen, vilket enligt kommissionens uppfattning har lett till att man har kunnat identifiera möjliga besparingar i budgetposter där medlen inte har utnyttjats helt och hållet, bl.a. sjunde ramprogrammet, TEN-T, Marco Polo, Progress, Statistikprogrammet, Customs och Fiscalis. Parlamentet avser att noggrant analysera utfallet av vart och ett av dessa program för att kontrollera huruvida de föreslagna nedskärningarna är rimliga och att de inte leder till negativa effekter för programmen i fråga. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet noterar det angreppssätt som kommissionen har använt sig av när man har föreslagit minskningar jämfört med budgetplaneringen, vilket enligt kommissionens uppfattning har lett till att man har kunnat identifiera möjliga besparingar i budgetposter där medlen inte har utnyttjats helt och hållet, bl.a. sjunde ramprogrammet, TEN-T, Marco Polo, Progress, Statistikprogrammet, Customs och Fiscalis. Parlamentet avser att noggrant analysera utfallet av vart och ett av dessa program för att kontrollera huruvida de föreslagna nedskärningarna är rimliga och att de inte leder till negativa effekter för programmen i fråga.

| 21. | Europaparlamentet påminner om den gemensamma förklaringen av den 1 december 2011 om finansieringen av ytterligare kostnader för Iterprojektet 2012–2013, i vilken parlamentet, rådet och kommissionen också har enats om att via budgetförfarandet för 2013 tillhandahålla 360 miljoner EUR i ÅB och ”till fullo använda sig av bestämmelserna i budgetförordningen och i IIA och utesluta varje ytterligare revidering av den fleråriga budgetramen till följd av Iter”. Parlamentet finner det oroande att kommissionen föreslår att man ska finansiera detta extra belopp endast genom omfördelning från budgetposter inom det sjunde ramprogrammet, vilket går stick i stäv med den uppfattning som parlamentet har sedan länge. Parlamentet noterar uppmärksamt kommissionens argument att detta belopp kommer från effektivitetsbesparingar inom det sjunde ramprogrammet och att dessa nedskärningar i budgetposterna för administration inte kommer att försämra programmets genomförande. Parlamentet kommer att ytterligare undersöka giltigheten i detta argument, och undersöka om det finns andra sätt tillgängliga inom ramen för IIA och budgetförordningen för detta syfte. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet påminner om den gemensamma förklaringen av den 1 december 2011 om finansieringen av ytterligare kostnader för Iterprojektet 2012–2013, i vilken parlamentet, rådet och kommissionen också har enats om att via budgetförfarandet för 2013 tillhandahålla 360 miljoner EUR i ÅB och ”till fullo använda sig av bestämmelserna i budgetförordningen och i IIA och utesluta varje ytterligare revidering av den fleråriga budgetramen till följd av Iter”. Parlamentet finner det oroande att kommissionen föreslår att man ska finansiera detta extra belopp endast genom omfördelning från budgetposter inom det sjunde ramprogrammet, vilket går stick i stäv med den uppfattning som parlamentet har sedan länge. Parlamentet noterar uppmärksamt kommissionens argument att detta belopp kommer från effektivitetsbesparingar inom det sjunde ramprogrammet och att dessa nedskärningar i budgetposterna för administration inte kommer att försämra programmets genomförande. Parlamentet kommer att ytterligare undersöka giltigheten i detta argument, och undersöka om det finns andra sätt tillgängliga inom ramen för IIA och budgetförordningen för detta syfte.

| 22. | Europarlamentet understryker behovet av en tillräcklig bemanningsnivå för det europeiska gemensamma företaget för ITER och utveckling av fusionsenergi (F4E), för att garantera en noggrann förvaltning och ett korrekt genomförande av EU:s bidrag till ITER-projektet. Parlamentet finner den aktuella bemanningsnivå som kommissionen föreslagit oroande. |
| --- | --- |

22.

Europarlamentet understryker behovet av en tillräcklig bemanningsnivå för det europeiska gemensamma företaget för ITER och utveckling av fusionsenergi (F4E), för att garantera en noggrann förvaltning och ett korrekt genomförande av EU:s bidrag till ITER-projektet. Parlamentet finner den aktuella bemanningsnivå som kommissionen föreslagit oroande.

| 23. | Europaparlamentet erkänner den grundläggande roll som små och medelstora företag spelar som pådrivare av EU:s ekonomi och skapare av 85 procent av all arbetstillfällen de senaste tio åren. Parlamentet påminner om de svårigheter som små och medelstora företag traditionellt har att få tillträde till kapitalmarknaderna för forsknings- och innovationsprojekt; problem som nu har förvärrats av den rådande finanskrisen. Parlamentet är fast övertygat om att EU:s budget bör bidra, så att man kan komma över detta marknadsmisslyckande, genom att underlätta tillgången till lån och finansiering av eget kapital för innovativa små och medelstora företag och välkomnar kommissionens nyligen framlagda förslag att skapa en särskild avdelning för små och medelstora företag inom det befintliga finansieringsinstrumentet för riskindelning. Parlamentet stöder också den föreslagna ökningen av de finansiella instrumenten inom programmet för entreprenörskap och innovation (med 14,7 miljoner EUR), i linje med deras positiva resultat hittills och med tanke på att de efterfrågas allt mer av små och medelstora företag. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet erkänner den grundläggande roll som små och medelstora företag spelar som pådrivare av EU:s ekonomi och skapare av 85 procent av all arbetstillfällen de senaste tio åren. Parlamentet påminner om de svårigheter som små och medelstora företag traditionellt har att få tillträde till kapitalmarknaderna för forsknings- och innovationsprojekt; problem som nu har förvärrats av den rådande finanskrisen. Parlamentet är fast övertygat om att EU:s budget bör bidra, så att man kan komma över detta marknadsmisslyckande, genom att underlätta tillgången till lån och finansiering av eget kapital för innovativa små och medelstora företag och välkomnar kommissionens nyligen framlagda förslag att skapa en särskild avdelning för små och medelstora företag inom det befintliga finansieringsinstrumentet för riskindelning. Parlamentet stöder också den föreslagna ökningen av de finansiella instrumenten inom programmet för entreprenörskap och innovation (med 14,7 miljoner EUR), i linje med deras positiva resultat hittills och med tanke på att de efterfrågas allt mer av små och medelstora företag.

| 24. | Europaparlamentet beklagar djupt att anslagen till programmet Progress i dessa tider av finanskris och i synnerhet av hög ungdomsarbetslöshet har minskats med 5,3 miljoner EUR jämfört med budgetplaneringen, och sålunda praktiskt taget är nere på 2012 års nivåer trots att programmet hittills har visat goda resultat, inklusive de delar som avser jämställdhet och anti-diskriminering. EU:s sociala program spelar en väsentlig roll för att förverkliga de sociala och sysselsättningspolitiska målen i Europa-2020 strategin. Parlamentet beklagar att kommissionen inte ens under det sista året av den nuvarande fleråriga budgetramen har utnyttjat möjligheten att till detta program återföra de 60 miljoner EUR som omfördelades till förmån för instrumentet Progress för mikrokrediter, vilket kommissionen lovade 2010. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet beklagar djupt att anslagen till programmet Progress i dessa tider av finanskris och i synnerhet av hög ungdomsarbetslöshet har minskats med 5,3 miljoner EUR jämfört med budgetplaneringen, och sålunda praktiskt taget är nere på 2012 års nivåer trots att programmet hittills har visat goda resultat, inklusive de delar som avser jämställdhet och anti-diskriminering. EU:s sociala program spelar en väsentlig roll för att förverkliga de sociala och sysselsättningspolitiska målen i Europa-2020 strategin. Parlamentet beklagar att kommissionen inte ens under det sista året av den nuvarande fleråriga budgetramen har utnyttjat möjligheten att till detta program återföra de 60 miljoner EUR som omfördelades till förmån för instrumentet Progress för mikrokrediter, vilket kommissionen lovade 2010.

| 25. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens beslut att i förslaget till budget för tredje året i rad inlemma betalningsåtaganden (50 miljoner EUR) för Europeiska fonden för justering av globaliseringseffekter (EGF). Detta gör inte bara fonden mer synlig utan hindrar också att överföringar måste göras från andra budgetposter som inrättats för andra syften och för andra behov. Parlamentet påminner dessutom om att de praktiska arrangemangen i förfarandet för att ta fonden i anspråk behöver förenklas ytterligare, vilket särskilt bör beaktas vid de pågående förhandlingarna om den nya EGF-förordningen. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens beslut att i förslaget till budget för tredje året i rad inlemma betalningsåtaganden (50 miljoner EUR) för Europeiska fonden för justering av globaliseringseffekter (EGF). Detta gör inte bara fonden mer synlig utan hindrar också att överföringar måste göras från andra budgetposter som inrättats för andra syften och för andra behov. Parlamentet påminner dessutom om att de praktiska arrangemangen i förfarandet för att ta fonden i anspråk behöver förenklas ytterligare, vilket särskilt bör beaktas vid de pågående förhandlingarna om den nya EGF-förordningen.

| 26. | Europaparlamentet beklagar att bidragen till flaggskeppsinitiativet Ungdom på väg har minskats något i förhållande till förra året. I detta sammanhang vill parlamentet understryka mervärdet av programmen Livslångt lärande, Erasmus och Erasmus Mundus som, mot bakgrund av den modesta finansieringen, uppvisar utomordentliga resultat i termer av effektivt genomförande och en positiv bild av unionen bland medborgarna. I många medlemsländer är unga människor hårt drabbade av den ekonomiska och finansiella krisen, och i detta sammanhang är tillräcklig finansiering och inriktning av program för utbildning och rörlighet samt program för livslångt lärande väsentligt för att modernisera utbildnings- och yrkesutbildningssystemet, höja kunskapsnivån, öka rörligheten och förbättra anpassningsbarheten hos unga människor och således allmänt bidra till ett innovativt, kunskapsbaserat och smart Europa för alla. Med detta i åtanke stöder parlamentet helhjärtat främjandet av lika möjligheter, så att alla ungdomar oavsett utbildningsbakgrund ska kunna dra nytta av EU:s olika ungdomsprogram och insatser för ungdom. Därför motsätter sig parlamentet den föreslagna minskningen med 10,2 miljoner EUR för Livslångt lärande, jämfört med budgeten för 2012, i linje med sin etablerade ståndpunkt under de senaste budgetförfarandena och de utmärkta resultaten av detta program, och avser att förstärka ÅB för tillhörande budgetpost. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet beklagar att bidragen till flaggskeppsinitiativet Ungdom på väg har minskats något i förhållande till förra året. I detta sammanhang vill parlamentet understryka mervärdet av programmen Livslångt lärande, Erasmus och Erasmus Mundus som, mot bakgrund av den modesta finansieringen, uppvisar utomordentliga resultat i termer av effektivt genomförande och en positiv bild av unionen bland medborgarna. I många medlemsländer är unga människor hårt drabbade av den ekonomiska och finansiella krisen, och i detta sammanhang är tillräcklig finansiering och inriktning av program för utbildning och rörlighet samt program för livslångt lärande väsentligt för att modernisera utbildnings- och yrkesutbildningssystemet, höja kunskapsnivån, öka rörligheten och förbättra anpassningsbarheten hos unga människor och således allmänt bidra till ett innovativt, kunskapsbaserat och smart Europa för alla. Med detta i åtanke stöder parlamentet helhjärtat främjandet av lika möjligheter, så att alla ungdomar oavsett utbildningsbakgrund ska kunna dra nytta av EU:s olika ungdomsprogram och insatser för ungdom. Därför motsätter sig parlamentet den föreslagna minskningen med 10,2 miljoner EUR för Livslångt lärande, jämfört med budgeten för 2012, i linje med sin etablerade ståndpunkt under de senaste budgetförfarandena och de utmärkta resultaten av detta program, och avser att förstärka ÅB för tillhörande budgetpost.

| 27. | Europaparlamentet betonar att programmet TEN-T, genom investeringar i infrastrukturer som skapar mycket stort mervärde i EU, har en central roll att spela för uppnåendet av Europa 2020-strategins mål. Parlamentet anser att detta program är väsentligt för att höja hela EU:s konkurrenskraft genom att skapa den infrastruktur som saknas och få bort flaskhalsar på den inre marknaden. Parlamentet betonar att infrastrukturprojekt även direkt bidrar till tillväxt genom att stimulera sysselsättning under uppbyggnadsskedet. Parlamentet understryker programmet TEN-T:s roll för att uppnå anpassningen till klimatförändringsmål genom att garantera den framtida hållbarheten hos EU:s transportnät. Parlamentet välkomnar kommissionens föreslagna ökning med 85 miljoner EUR jämfört med budgeten för 2012, men efterlyser ytterligare förtydliganden avseende den föreslagna minskningen på 118 miljoner jämfört med budgetplaneringen. Parlamentet påminner om att huvudprogrammet TEN-T genomfördes till fullo under 2011 och påpekar att en slutlig bedömning av hur åtaganden har genomförts och utbetalats för projekt inom den fleråriga budgetramen för 2007-2013 kan göras först 2017. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet betonar att programmet TEN-T, genom investeringar i infrastrukturer som skapar mycket stort mervärde i EU, har en central roll att spela för uppnåendet av Europa 2020-strategins mål. Parlamentet anser att detta program är väsentligt för att höja hela EU:s konkurrenskraft genom att skapa den infrastruktur som saknas och få bort flaskhalsar på den inre marknaden. Parlamentet betonar att infrastrukturprojekt även direkt bidrar till tillväxt genom att stimulera sysselsättning under uppbyggnadsskedet. Parlamentet understryker programmet TEN-T:s roll för att uppnå anpassningen till klimatförändringsmål genom att garantera den framtida hållbarheten hos EU:s transportnät. Parlamentet välkomnar kommissionens föreslagna ökning med 85 miljoner EUR jämfört med budgeten för 2012, men efterlyser ytterligare förtydliganden avseende den föreslagna minskningen på 118 miljoner jämfört med budgetplaneringen. Parlamentet påminner om att huvudprogrammet TEN-T genomfördes till fullo under 2011 och påpekar att en slutlig bedömning av hur åtaganden har genomförts och utbetalats för projekt inom den fleråriga budgetramen för 2007-2013 kan göras först 2017.

| 28. | Europaparlamentet anser att programmet för att stödja den fortsatta utvecklingen av en integrerad havspolitik behöver tillräcklig finansiering för 2013. Parlamentet understryker sin besvikelse över avsaknaden av en budgetpost för turism och beklagar den ständiga minskningen av budgetanslaget till trafiksäkerhet. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet anser att programmet för att stödja den fortsatta utvecklingen av en integrerad havspolitik behöver tillräcklig finansiering för 2013. Parlamentet understryker sin besvikelse över avsaknaden av en budgetpost för turism och beklagar den ständiga minskningen av budgetanslaget till trafiksäkerhet.

| 29. | Europaparlamentet betonar att man snabbt måste finna innovativa lösningar för att i högre utsträckning mobilisera privata eller offentliga medel och utvidga antalet finansiella instrument som kan utnyttjas för infrastrukturprojekt. Parlamentet stöder het och fullt pilotfasen av projektobligationsinitiativet som ett sätt att öka investeringskapaciteten när det gäller EU:s transport-, energi, informations- och kommunikationsnät. Parlamentet välkomnar att budgetförslaget innehåller anslag till pilotfasen, även om de i själva verket är omfördelningar inom de berörda budgetposterna (CIP, TEN-T, TEN-E) i enlighet med överenskommelsen inom den lagstiftande myndigheten. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet betonar att man snabbt måste finna innovativa lösningar för att i högre utsträckning mobilisera privata eller offentliga medel och utvidga antalet finansiella instrument som kan utnyttjas för infrastrukturprojekt. Parlamentet stöder het och fullt pilotfasen av projektobligationsinitiativet som ett sätt att öka investeringskapaciteten när det gäller EU:s transport-, energi, informations- och kommunikationsnät. Parlamentet välkomnar att budgetförslaget innehåller anslag till pilotfasen, även om de i själva verket är omfördelningar inom de berörda budgetposterna (CIP, TEN-T, TEN-E) i enlighet med överenskommelsen inom den lagstiftande myndigheten.

| 30. | Europaparlamentet beklagar djupt kommissionens föreslagna nedskärning för de europeiska tillsynsmyndigheterna, jämfört med vad som från början ingick i budgetplaneringen och som strider mot parlamentets upprepade uppmaningar till att ge dem tillräcklig finansiering. Den nuvarande anslagsnivån är otillräcklig för att dessa myndigheter effektivt ska kunna genomföra sina uppgifter, i synnerhet rekryteringen av högkvalificerade experter. De extra uppgifter som tillsynsmyndigheterna har ålagts bör kompletteras med en kostnadsutvärdering. Därför framhåller parlamentet med skärpa sin avsikt att återställa anslagen till åtminstone 2012 års nivå för Europeiska bankmyndigheten (EBA) och Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten (Eiopa), samt ytterligare förstärka Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma) p.g.a. de nya uppgifter som den har fått sig tilldelad. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet beklagar djupt kommissionens föreslagna nedskärning för de europeiska tillsynsmyndigheterna, jämfört med vad som från början ingick i budgetplaneringen och som strider mot parlamentets upprepade uppmaningar till att ge dem tillräcklig finansiering. Den nuvarande anslagsnivån är otillräcklig för att dessa myndigheter effektivt ska kunna genomföra sina uppgifter, i synnerhet rekryteringen av högkvalificerade experter. De extra uppgifter som tillsynsmyndigheterna har ålagts bör kompletteras med en kostnadsutvärdering. Därför framhåller parlamentet med skärpa sin avsikt att återställa anslagen till åtminstone 2012 års nivå för Europeiska bankmyndigheten (EBA) och Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten (Eiopa), samt ytterligare förstärka Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma) p.g.a. de nya uppgifter som den har fått sig tilldelad.

Rubrik 1b

| 31. | Europaparlamentet noterar att förslaget till budget för 2013 innehåller en ökning av ÅB med 3,3 procent (till 54 498 miljoner EUR) jämfört med budgeten för 2012, av vilka 42 144 miljoner EUR är avsedda för strukturfonderna (Eruf och ESF) och 12 354 miljoner EUR är avsedda för sammanhållningsfonden. Parlamentet understryker att minskningen av åtaganden i budgetförslaget för tekniskt stöd, jämfört med vad som från början ingick i budgetplaneringen, har lett till att marginalen har ökat till 25 miljoner EUR jämfört med den första prognosen på 0,4 miljoner EUR. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet noterar att förslaget till budget för 2013 innehåller en ökning av ÅB med 3,3 procent (till 54 498 miljoner EUR) jämfört med budgeten för 2012, av vilka 42 144 miljoner EUR är avsedda för strukturfonderna (Eruf och ESF) och 12 354 miljoner EUR är avsedda för sammanhållningsfonden. Parlamentet understryker att minskningen av åtaganden i budgetförslaget för tekniskt stöd, jämfört med vad som från början ingick i budgetplaneringen, har lett till att marginalen har ökat till 25 miljoner EUR jämfört med den första prognosen på 0,4 miljoner EUR.

| 32. | Europaparlamentet beklagar de föreslagna nedskärningarna i tekniskt stöd till makroregionala strategier. Parlamentet upprepar att det finns ett behov av kontinuerligt tekniskt och administrativt stöd för genomförandet av strategierna samt av såddkapital för nya projekt, vilket påvisas av den höga genomförandegraden under 2011. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet beklagar de föreslagna nedskärningarna i tekniskt stöd till makroregionala strategier. Parlamentet upprepar att det finns ett behov av kontinuerligt tekniskt och administrativt stöd för genomförandet av strategierna samt av såddkapital för nya projekt, vilket påvisas av den höga genomförandegraden under 2011.

| 33. | Europaparlamentet understryker att sammanhållningspolitiken under lång tid har visat sitt mervärde i egenskap av viktigt investeringsverktyg som effektivt bidrar till att skapa tillväxt och sysselsättning genom att möta regionernas investeringsbehov. Därmed minskas skillnaderna mellan regionerna samtidigt som återhämtningen och utvecklingen i unionen som helhet främjas. Europaparlamentet anser även att strukturfonderna är ett mycket viktigt instrument – både för sin storlek ekonomiskt sett och för de mål som eftersträvas – för att accelerera den ekonomiska återhämtningen i EU och för att uppnå målen för hållbar tillväxt och sysselsättning i Europa 2020-strategin. Därför välkomnar parlamentet kommissionens initiativ till omplanering där det är möjligt av de strukturfondsmedel på 82 miljarder EUR som i vissa länder inte tagits i anspråk för att främja små och medelstora företag och ungdomsanställningar, i linje med parlamentets prioriteringar för 2013. Parlamentet noterar att enligt kommissionen har 7,3 miljarder EUR av EU-medel redan avdelats för påskyndat genomförande eller omfördelning. Parlamentet begär att få ordentlig information om hur detta initiativ genomförs på nationell nivå, dess förväntade effekter på tillväxt och sysselsättning samt dess eventuella effekter för budgeten för 2013. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet understryker att sammanhållningspolitiken under lång tid har visat sitt mervärde i egenskap av viktigt investeringsverktyg som effektivt bidrar till att skapa tillväxt och sysselsättning genom att möta regionernas investeringsbehov. Därmed minskas skillnaderna mellan regionerna samtidigt som återhämtningen och utvecklingen i unionen som helhet främjas. Europaparlamentet anser även att strukturfonderna är ett mycket viktigt instrument – både för sin storlek ekonomiskt sett och för de mål som eftersträvas – för att accelerera den ekonomiska återhämtningen i EU och för att uppnå målen för hållbar tillväxt och sysselsättning i Europa 2020-strategin. Därför välkomnar parlamentet kommissionens initiativ till omplanering där det är möjligt av de strukturfondsmedel på 82 miljarder EUR som i vissa länder inte tagits i anspråk för att främja små och medelstora företag och ungdomsanställningar, i linje med parlamentets prioriteringar för 2013. Parlamentet noterar att enligt kommissionen har 7,3 miljarder EUR av EU-medel redan avdelats för påskyndat genomförande eller omfördelning. Parlamentet begär att få ordentlig information om hur detta initiativ genomförs på nationell nivå, dess förväntade effekter på tillväxt och sysselsättning samt dess eventuella effekter för budgeten för 2013.

| 34. | Europaparlamentet är synnerligen oroat över situationen för betalningarna inom sammanhållningsprojekt under denna rubrik, och noterar att två tredjedelar av den totala nivån för RAL vid slutet av 2011 (135,8 miljarder EUR) beror på projekt inom sammanhållningspolitiken för vilka pengar inte betalats ut. Parlamentet påminner om att kommissionen i slutet av 2011 inte kunde betala ca 11 miljard EUR i legitima krav från mottagare av projektstöd, p.g.a. att budgeten inte innehöll en tillräcklig BB-nivå. Detta har lett till betydande eftersläpningar i betalningarna, vilket måste åtgärdas genom tillräckliga BB för 2012. Parlamentet framhåller med skärpa att man inte kommer att acceptera att denna situation upprepas 2013. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet är synnerligen oroat över situationen för betalningarna inom sammanhållningsprojekt under denna rubrik, och noterar att två tredjedelar av den totala nivån för RAL vid slutet av 2011 (135,8 miljarder EUR) beror på projekt inom sammanhållningspolitiken för vilka pengar inte betalats ut. Parlamentet påminner om att kommissionen i slutet av 2011 inte kunde betala ca 11 miljard EUR i legitima krav från mottagare av projektstöd, p.g.a. att budgeten inte innehöll en tillräcklig BB-nivå. Detta har lett till betydande eftersläpningar i betalningarna, vilket måste åtgärdas genom tillräckliga BB för 2012. Parlamentet framhåller med skärpa att man inte kommer att acceptera att denna situation upprepas 2013.

| 35. | I detta sammanhang påminner Europaparlamentet om att 2013 är det sista året i den nuvarande fleråriga budgetramen då samfinansierade projekt pågår för fullt och förväntas utvecklas ytterligare, och den stora mängden betalningskrav förväntas nå kommissionen under andra hälften av året. Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen att tillsammans med parlamentet omedelbart analysera och utvärdera de berörda beloppen och behoven så att genomförandet för 2013 inte äventyras. Om BB blir för låga kan det medföra problem för program som i dagsläget fungerar väl. Parlamentet understryker också att 2013 kommer att bli det år då betalningskrav från 12 medlemsstater p.g.a. den utfasade N+3-bestämmelsen kommer att behöva presenteras för två årliga andelar av åtagandena (andelarna för 2010 och 2011 enligt N+3- respektive N+2-bestämmelserna). Parlamentet anser därför att den föreslagna ökningen av BB med 11,7 procent (till 48 975 miljoner EUR) jämfört med förra året är ett minimum eftersom, som kommissionen påpekar, den hänför sig strikt till 2013, och utgår från att betalningsbehov från tidigare år kommer att ha tillgodosetts. |
| --- | --- |

35.

I detta sammanhang påminner Europaparlamentet om att 2013 är det sista året i den nuvarande fleråriga budgetramen då samfinansierade projekt pågår för fullt och förväntas utvecklas ytterligare, och den stora mängden betalningskrav förväntas nå kommissionen under andra hälften av året. Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen att tillsammans med parlamentet omedelbart analysera och utvärdera de berörda beloppen och behoven så att genomförandet för 2013 inte äventyras. Om BB blir för låga kan det medföra problem för program som i dagsläget fungerar väl. Parlamentet understryker också att 2013 kommer att bli det år då betalningskrav från 12 medlemsstater p.g.a. den utfasade N+3-bestämmelsen kommer att behöva presenteras för två årliga andelar av åtagandena (andelarna för 2010 och 2011 enligt N+3- respektive N+2-bestämmelserna). Parlamentet anser därför att den föreslagna ökningen av BB med 11,7 procent (till 48 975 miljoner EUR) jämfört med förra året är ett minimum eftersom, som kommissionen påpekar, den hänför sig strikt till 2013, och utgår från att betalningsbehov från tidigare år kommer att ha tillgodosetts.

| 36. | Europaparlamentet betraktar denna ökning av betalningarna som ett första steg mot täckning av de pågående projektens faktiska behov och upprepar att man känner oro för en eventuell brist på medel för sammanhållningspolitiken. Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att noggrant utvärdera de verkliga behoven av betalningar under budgetrubrik 1b för 2013, så att man inte genomför orealistiska nedskärningar eller fattar beslut som går emot de prognoser som medlemsstaterna själva har tagit fram och som kommissionen har använt som grund för sina budgetförslag. Parlamentet kommer därför att motsätta sig varje eventuell sänkning av betalningsnivån jämfört med det förslag som ingick i budgetförslaget för 2013. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet betraktar denna ökning av betalningarna som ett första steg mot täckning av de pågående projektens faktiska behov och upprepar att man känner oro för en eventuell brist på medel för sammanhållningspolitiken. Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att noggrant utvärdera de verkliga behoven av betalningar under budgetrubrik 1b för 2013, så att man inte genomför orealistiska nedskärningar eller fattar beslut som går emot de prognoser som medlemsstaterna själva har tagit fram och som kommissionen har använt som grund för sina budgetförslag. Parlamentet kommer därför att motsätta sig varje eventuell sänkning av betalningsnivån jämfört med det förslag som ingick i budgetförslaget för 2013.

| 37. | Europaparlamentet uppmanar också kommissionen och rådet att, om BB skulle visa sig otillräckliga för att täcka de verkliga behoven det här året, i god tid lägga fram och anta en ändringsbudget, och på så vis uppfylla det ömsesidiga åtagandet i den interinstitutionella förklaringen från december 2011. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet uppmanar också kommissionen och rådet att, om BB skulle visa sig otillräckliga för att täcka de verkliga behoven det här året, i god tid lägga fram och anta en ändringsbudget, och på så vis uppfylla det ömsesidiga åtagandet i den interinstitutionella förklaringen från december 2011.

Rubrik 2

| 38. | Europaparlamentet konstaterar att det i budgetförslaget för 2013 föreslås en ökning av ÅB med 0,6 procent (till 60 307 miljoner EUR) jämfört med budgeten för 2012. Parlamentet understryker att dessa nivåer är lägre än vad kommissionen har föreslagit för budgeten som helhet. Dessa ökningar beror delvis på fortlöpande infasningar av direktbetalningar till nya medlemsstater samt ytterligare behov för landsbygdsutvecklingsprojekt. Parlamentet betonar att de medel som föreslås för marknadsinterventioner 2013 är 419 miljoner EUR mindre än i budgeten för 2012. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet konstaterar att det i budgetförslaget för 2013 föreslås en ökning av ÅB med 0,6 procent (till 60 307 miljoner EUR) jämfört med budgeten för 2012. Parlamentet understryker att dessa nivåer är lägre än vad kommissionen har föreslagit för budgeten som helhet. Dessa ökningar beror delvis på fortlöpande infasningar av direktbetalningar till nya medlemsstater samt ytterligare behov för landsbygdsutvecklingsprojekt. Parlamentet betonar att de medel som föreslås för marknadsinterventioner 2013 är 419 miljoner EUR mindre än i budgeten för 2012.

| 39. | Europaparlamentet noterar att den planerade marginalen på 809 miljoner EUR för utgiftstaket för marknadsrelaterade utgifter och direktstöd under rubrik 2 innebär en betydlig ökning jämfört med 2012. Enligt kommissionen beror detta huvudsakligen på en engångseffekt efter avslutandet av omstruktureringsfonden för socker. Parlamentet uttrycker sin tillfredsställelse över att denna marginal innebär att mekanismen för budgetdisciplin inte kommer att användas år 2013. Parlamentet understryker att det är nödvändigt med en adekvat marginal under denna rubrik för att kunna lindra eventuella kriser inom jordbrukssektorn, såsom Ehec-krisen under senare år. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet noterar att den planerade marginalen på 809 miljoner EUR för utgiftstaket för marknadsrelaterade utgifter och direktstöd under rubrik 2 innebär en betydlig ökning jämfört med 2012. Enligt kommissionen beror detta huvudsakligen på en engångseffekt efter avslutandet av omstruktureringsfonden för socker. Parlamentet uttrycker sin tillfredsställelse över att denna marginal innebär att mekanismen för budgetdisciplin inte kommer att användas år 2013. Parlamentet understryker att det är nödvändigt med en adekvat marginal under denna rubrik för att kunna lindra eventuella kriser inom jordbrukssektorn, såsom Ehec-krisen under senare år.

| 40. | Europaparlamentet betonar att 2013 är det sista året under den nuvarande programplaneringsperioden, och därför måste en adekvat BB-nivå garanteras under rubrik 2 så att man särskilt kan täcka behoven i samband med de pågående projekten inom landsbygdsutveckling och Life+. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet betonar att 2013 är det sista året under den nuvarande programplaneringsperioden, och därför måste en adekvat BB-nivå garanteras under rubrik 2 så att man särskilt kan täcka behoven i samband med de pågående projekten inom landsbygdsutveckling och Life+.

| 41. | Europaparlamentet påpekar att rubrik 2 är nödvändig för att förverkliga Europa 2020-strategins strategiska mål för hållbar tillväxt och sysselsättning, särskilt genom dess program för landbygdsutveckling. Parlamentet understryker att det är nödvändigt att stödja små och medelstora företag på landsbygden, eftersom det huvudsakligen är de som skapar arbetstillfällen och särskilt riktar sig till unga människor. I detta sammanhang välkomnar parlamentet den föreslagna ökningen av ÅB för landsbygdsutveckling med 1,3 procent (till 14 808 miljoner EUR). |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet påpekar att rubrik 2 är nödvändig för att förverkliga Europa 2020-strategins strategiska mål för hållbar tillväxt och sysselsättning, särskilt genom dess program för landbygdsutveckling. Parlamentet understryker att det är nödvändigt att stödja små och medelstora företag på landsbygden, eftersom det huvudsakligen är de som skapar arbetstillfällen och särskilt riktar sig till unga människor. I detta sammanhang välkomnar parlamentet den föreslagna ökningen av ÅB för landsbygdsutveckling med 1,3 procent (till 14 808 miljoner EUR).

| 42. | Europaparlamentet noterar att anslagen till rubrik 2 är lägre än de beräknade behoven eftersom EGFJ:s inkomster avsatta för särskilda ändamål beräknas bli högre 2013 (1 332,8 miljoner EUR) än 2012 (1 010 miljoner EUR). Denna skillnad beror på att den kvarvarande behållningen i den tillfälliga omstruktureringsfonden för socker uppgår till 647,8 miljoner EUR, medan inkomster avsatta för särskilda ändamål, som är resultatet av beslutet om avslutande av räkenskaperna, förväntas bli lägre än under 2012 (400 miljoner EUR i förslaget till budget för 2013 jämfört med 600 miljoner EUR i budgeten för 2012). Parlamentet påminner om att justeringen av de nuvarande uppskattningarna, grundade på faktiska behov, kommer att göras i augusti genom ändringsskrivelsen om jordbruket. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet noterar att anslagen till rubrik 2 är lägre än de beräknade behoven eftersom EGFJ:s inkomster avsatta för särskilda ändamål beräknas bli högre 2013 (1 332,8 miljoner EUR) än 2012 (1 010 miljoner EUR). Denna skillnad beror på att den kvarvarande behållningen i den tillfälliga omstruktureringsfonden för socker uppgår till 647,8 miljoner EUR, medan inkomster avsatta för särskilda ändamål, som är resultatet av beslutet om avslutande av räkenskaperna, förväntas bli lägre än under 2012 (400 miljoner EUR i förslaget till budget för 2013 jämfört med 600 miljoner EUR i budgeten för 2012). Parlamentet påminner om att justeringen av de nuvarande uppskattningarna, grundade på faktiska behov, kommer att göras i augusti genom ändringsskrivelsen om jordbruket.

| 43. | Europaparlamentet påminner om att prisvolatiliteten i den här sektorn ger upphov till allvarlig oro, och stöder åtgärder för bekämpning av spekulation i jordbruksprodukter. Parlamentet uppmanar enträget kommissionen och rådet att noga följa utvecklingen på marknaderna för jordbruksprodukter. Kommissionen påminns i detta sammanhang om parlamentets begäran – vilken än så länge inte har resulterat i några reaktioner – om inrättande av en instans för övervakning av pris- och marginalutvecklingen som skulle göra det möjligt att bättre kunna jämföra priser och förbättra transparensen i samband med livsmedelsprissättningen. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet påminner om att prisvolatiliteten i den här sektorn ger upphov till allvarlig oro, och stöder åtgärder för bekämpning av spekulation i jordbruksprodukter. Parlamentet uppmanar enträget kommissionen och rådet att noga följa utvecklingen på marknaderna för jordbruksprodukter. Kommissionen påminns i detta sammanhang om parlamentets begäran – vilken än så länge inte har resulterat i några reaktioner – om inrättande av en instans för övervakning av pris- och marginalutvecklingen som skulle göra det möjligt att bättre kunna jämföra priser och förbättra transparensen i samband med livsmedelsprissättningen.

| 44. | Europaparlamentet noterar att den föreslagna ökningen av direktstöd huvudsakligen beror på den pågående infasningen av direktstöd för EU-12 vilket skapar ytterligare budgetbehov på 860 miljoner EUR under 2013. Utgifterna för marknadsinterventioner förväntas dock minska, vilket beror på större inkomster avsatta för särskilda ändamål och det gynnsamma marknadsläget för de flesta sektorerna. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet noterar att den föreslagna ökningen av direktstöd huvudsakligen beror på den pågående infasningen av direktstöd för EU-12 vilket skapar ytterligare budgetbehov på 860 miljoner EUR under 2013. Utgifterna för marknadsinterventioner förväntas dock minska, vilket beror på större inkomster avsatta för särskilda ändamål och det gynnsamma marknadsläget för de flesta sektorerna.

| 45. | Europaparlamentet noterar att beloppen som tilldelats vissa budgetposter, bl.a. skolmjölksprogrammet, har minskats väsentligt och ber kommissionen att förklara anledningen till detta för parlamentet. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet noterar att beloppen som tilldelats vissa budgetposter, bl.a. skolmjölksprogrammet, har minskats väsentligt och ber kommissionen att förklara anledningen till detta för parlamentet.

| 46. | Europaparlamentet understryker att EU:s budget och EU:s politik är nyckelelement för att uppnå målen i Europa 2020-strategin. Parlamentet anser att klimatåtgärder och miljömål i detta sammanhang är av övergripande betydelse, och måste omsättas i konkreta åtgärder inom ramen för olika program och politiska satsningar på EU-nivå, så att de i väsentlig mån kan bidra till hållbar tillväxt och effektivt möta viktiga utmaningar såsom resursknapphet och klimatförändring. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet understryker att EU:s budget och EU:s politik är nyckelelement för att uppnå målen i Europa 2020-strategin. Parlamentet anser att klimatåtgärder och miljömål i detta sammanhang är av övergripande betydelse, och måste omsättas i konkreta åtgärder inom ramen för olika program och politiska satsningar på EU-nivå, så att de i väsentlig mån kan bidra till hållbar tillväxt och effektivt möta viktiga utmaningar såsom resursknapphet och klimatförändring.

| 47. | Europaparlamentet noterar den föreslagna lilla ökningen av ÅB med 3,3 procent till 366,6 miljoner EUR för Life+, men beklagar att anslaget är 10,55 miljoner EUR under budgetplaneringen för januari 2012. Parlamentet kommer i detta sammanhang att granska alla bestämmelser i punkt 37 i IIA. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet noterar den föreslagna lilla ökningen av ÅB med 3,3 procent till 366,6 miljoner EUR för Life+, men beklagar att anslaget är 10,55 miljoner EUR under budgetplaneringen för januari 2012. Parlamentet kommer i detta sammanhang att granska alla bestämmelser i punkt 37 i IIA.

| 48. | Europaparlamentet välkomnar de belopp som kommissionen föreslår för programmet för livsmedelsbistånd till de sämst ställda. Parlamentet uppmanar rådet att följa det gemensamma beslut som fattades i slutet av 2011 om fortsatt finansiering av detta program för 2012 och 2013. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet välkomnar de belopp som kommissionen föreslår för programmet för livsmedelsbistånd till de sämst ställda. Parlamentet uppmanar rådet att följa det gemensamma beslut som fattades i slutet av 2011 om fortsatt finansiering av detta program för 2012 och 2013.

| 49. | Europaparlamentet beklagar det fortsatta stödet till tobaksproduktion i EU, som strider mot unionens hälsopolitiska mål. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet beklagar det fortsatta stödet till tobaksproduktion i EU, som strider mot unionens hälsopolitiska mål.

| 50. | Europaparlamentet anser att det är viktigt att behålla det finansiella stödet till den gemensamma fiskeripolitiken med tanke på dess nära förestående reformering. Parlamentet betonar särskilt att man måste stödja små och medelstora företag inom fiskerisektorn och tillgången till jobb för unga människor inom denna sektor, samtidigt som den gemensamma fiskeripolitikens hållbara karaktär garanteras samt framhåller att man måste främja åtgärder som garanterar social, ekonomisk och miljömässig synlighet för sektorn. I detta sammanhang välkomnar parlamentet den föreslagna ökningen för Europeiska fiskerifonden med 2,2 procent i ÅB (till 687,2 miljoner EUR) respektive 7,3 procent i BB (till 523,5 miljoner EUR) jämfört med budgeten för 2012. Parlamentet beklagar dock den föreslagna minskningen inom områdena styrning av den gemensamma fiskeripolitiken, bevarande, förvaltning och utnyttjande av fiskeresurser samt övervakning och tillämpning av den gemensamma fiskeripolitiken. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet anser att det är viktigt att behålla det finansiella stödet till den gemensamma fiskeripolitiken med tanke på dess nära förestående reformering. Parlamentet betonar särskilt att man måste stödja små och medelstora företag inom fiskerisektorn och tillgången till jobb för unga människor inom denna sektor, samtidigt som den gemensamma fiskeripolitikens hållbara karaktär garanteras samt framhåller att man måste främja åtgärder som garanterar social, ekonomisk och miljömässig synlighet för sektorn. I detta sammanhang välkomnar parlamentet den föreslagna ökningen för Europeiska fiskerifonden med 2,2 procent i ÅB (till 687,2 miljoner EUR) respektive 7,3 procent i BB (till 523,5 miljoner EUR) jämfört med budgeten för 2012. Parlamentet beklagar dock den föreslagna minskningen inom områdena styrning av den gemensamma fiskeripolitiken, bevarande, förvaltning och utnyttjande av fiskeresurser samt övervakning och tillämpning av den gemensamma fiskeripolitiken.

Rubrik 3a

| 51. | Europaparlamentet noterar att den föreslagna totala finansieringen i budgetförslaget för 2013 – 1 392,2 miljoner EUR i åtaganden och 928,3 miljoner EUR i betalningar – jämfört med budgeten för 2012 för åtgärder under den här rubriken innebär en ökning med 1,8 procent för ÅB (24,42 miljoner EUR) och 11,1 procent för BB. Detta ligger i linje med EU:s växande ambitioner inom området med frihet, säkerhet och rättvisa. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet noterar att den föreslagna totala finansieringen i budgetförslaget för 2013 – 1 392,2 miljoner EUR i åtaganden och 928,3 miljoner EUR i betalningar – jämfört med budgeten för 2012 för åtgärder under den här rubriken innebär en ökning med 1,8 procent för ÅB (24,42 miljoner EUR) och 11,1 procent för BB. Detta ligger i linje med EU:s växande ambitioner inom området med frihet, säkerhet och rättvisa.

| 52. | Europaparlamentet betonar behovet av att förstärka anslagen till it-säkerhet inom IT-sektorn p.g.a. de oerhörda skador som den ökande kriminella aktiviteten inom detta område orsakar medlemsstaternas ekonomier. Parlamentet insisterar på att en förstärkt bekämpning av it-brottslighet på unionsnivå genom det kommande Europeiska it-brottscentrumet fordrar tillräcklig finansiering och beklagar därför nedskärningarna som föreslås av kommissionen för Europol, då centrumets uppgifter, som kommissionen har fastställt, inte kan skötas inom ramen för Europols nuvarande personella och ekonomiska resurser. Tvärtemot budgetplaneringen föreslås en minskning med 64,4 miljoner EUR för programmet Förebyggande och bekämpande av brott, jämfört med budgeten för 2012, trots att programmet utarbetades för att även täcka it-brott och brottslig användning av internet. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet betonar behovet av att förstärka anslagen till it-säkerhet inom IT-sektorn p.g.a. de oerhörda skador som den ökande kriminella aktiviteten inom detta område orsakar medlemsstaternas ekonomier. Parlamentet insisterar på att en förstärkt bekämpning av it-brottslighet på unionsnivå genom det kommande Europeiska it-brottscentrumet fordrar tillräcklig finansiering och beklagar därför nedskärningarna som föreslås av kommissionen för Europol, då centrumets uppgifter, som kommissionen har fastställt, inte kan skötas inom ramen för Europols nuvarande personella och ekonomiska resurser. Tvärtemot budgetplaneringen föreslås en minskning med 64,4 miljoner EUR för programmet Förebyggande och bekämpande av brott, jämfört med budgeten för 2012, trots att programmet utarbetades för att även täcka it-brott och brottslig användning av internet.

| 53. | Europaparlamentet begär fortsatt stöd till Frontex och till de nyligen inrättade byråerna under den här rubriken (särskilt Europeiska byrån för stöd till samarbete i asylfrågor samt byrån för storskaliga it-system). Europeiska polisbyrån (Europol) har fått sina bidrag minskade med 8,9 procent (– 7,3 miljoner EUR) jämfört med budgeten för 2012, och parlamentet förväntar sig att kommissionen lämnar ytterligare information om denna föreslagna nedskärning. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet begär fortsatt stöd till Frontex och till de nyligen inrättade byråerna under den här rubriken (särskilt Europeiska byrån för stöd till samarbete i asylfrågor samt byrån för storskaliga it-system). Europeiska polisbyrån (Europol) har fått sina bidrag minskade med 8,9 procent (– 7,3 miljoner EUR) jämfört med budgeten för 2012, och parlamentet förväntar sig att kommissionen lämnar ytterligare information om denna föreslagna nedskärning.

| 54. | Europaparlamentet konstaterar att minskningen med 30 miljoner EUR för VIS-programmet och nedläggningen av Eurodac (– 0,5 miljoner EUR) kommer att kompenseras genom att dessa arbetsuppgifter och tillhörande budgetanslag flyttas till den nya byrån för operativ förvaltning av storskaliga it-system. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet konstaterar att minskningen med 30 miljoner EUR för VIS-programmet och nedläggningen av Eurodac (– 0,5 miljoner EUR) kommer att kompenseras genom att dessa arbetsuppgifter och tillhörande budgetanslag flyttas till den nya byrån för operativ förvaltning av storskaliga it-system.

| 55. | Europaparlamentet konstaterar att åtagandebemyndigandena för SIS II ökat avsevärt, medan betalningsbemyndigandena befinner sig på en jämförelsevis låg nivå. Parlamentet påpekar, att enligt den övergripande tidtabellen för SIS II bör dess utveckling och förflyttningen vara fullbordad under 2013 och den Europeiska byrån för den operativa förvaltningen av stora it-system inom området frihet, säkerhet och rättvisa ta över förvaltningen av systemet. Parlamentet motsätter sig därför den betydliga budgetökningen, som med råge överskrider den ursprungliga finansieringsplaneringen, i ett så sent skede just innan SIS II ska tas i bruk. Parlamentet rekommenderar att en avsevärd del av budgeten för SIS II stannar i reserven tills dess att operativa framsteg och förenlighet med finansieringsplaneringen har bevisats. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet konstaterar att åtagandebemyndigandena för SIS II ökat avsevärt, medan betalningsbemyndigandena befinner sig på en jämförelsevis låg nivå. Parlamentet påpekar, att enligt den övergripande tidtabellen för SIS II bör dess utveckling och förflyttningen vara fullbordad under 2013 och den Europeiska byrån för den operativa förvaltningen av stora it-system inom området frihet, säkerhet och rättvisa ta över förvaltningen av systemet. Parlamentet motsätter sig därför den betydliga budgetökningen, som med råge överskrider den ursprungliga finansieringsplaneringen, i ett så sent skede just innan SIS II ska tas i bruk. Parlamentet rekommenderar att en avsevärd del av budgeten för SIS II stannar i reserven tills dess att operativa framsteg och förenlighet med finansieringsplaneringen har bevisats.

| 56. | Europaparlamentet uppskattar den ökning med 9,8 miljoner EUR, jämfört med budgeten för 2012, som kommissionen föreslår för Europeiska flyktingfonden, vilket ligger i linje med inställningen från tidigare år och det gemensamma europeiska asylsystemet som håller på att genomföras. Parlamentet noterar ökningen med 19 procent av budgetanslagen till fonden för de yttre gränserna, till 415,5 miljoner EUR, vilket är hälften av vad som föreslogs i budgetplaneringen. Parlamentet påminner om sitt eftertryckliga krav på ett adekvat och balanserat svar på utmaningarna, med syftet att förbättra hanteringen av den lagliga migrationen och att bromsa den olagliga migrationen. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet uppskattar den ökning med 9,8 miljoner EUR, jämfört med budgeten för 2012, som kommissionen föreslår för Europeiska flyktingfonden, vilket ligger i linje med inställningen från tidigare år och det gemensamma europeiska asylsystemet som håller på att genomföras. Parlamentet noterar ökningen med 19 procent av budgetanslagen till fonden för de yttre gränserna, till 415,5 miljoner EUR, vilket är hälften av vad som föreslogs i budgetplaneringen. Parlamentet påminner om sitt eftertryckliga krav på ett adekvat och balanserat svar på utmaningarna, med syftet att förbättra hanteringen av den lagliga migrationen och att bromsa den olagliga migrationen.

| 57. | Europaparlamentet betonar att tillräckliga medel måste anslås till åtgärder för att bekämpa könsbetingat våld. Parlamentet framhäver den viktiga roll programmet för att förebygga och bekämpa alla former av våld (Daphne) har spelat för att avskaffa våld riktat mot kvinnor och flickor i Europeiska unionen, och understryker vikten av att öka dess finansiering för 2013. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet betonar att tillräckliga medel måste anslås till åtgärder för att bekämpa könsbetingat våld. Parlamentet framhäver den viktiga roll programmet för att förebygga och bekämpa alla former av våld (Daphne) har spelat för att avskaffa våld riktat mot kvinnor och flickor i Europeiska unionen, och understryker vikten av att öka dess finansiering för 2013.

Rubrik 3b

| 58. | Europaparlamentet påminner om att rubrik 3b, även om den i anslagstermer är den minsta rubriken i den fleråriga budgetramen, omfattar frågor som är mycket viktiga för Europas medborgare, såsom ungdoms-, utbildnings- och kulturprogram, folkhälsa, konsumentskydd, instrumentet för civilskydd och kommunikationspolitik. Därför är det beklagligt att de totala anslagen under denna rubrik föreslås minska också för 2013 i förhållande till 2012, med en nedskärning i ÅB på 1,2 procent (26,08 miljoner EUR) och i BB på 0,4 procent, med undantag för solidaritetsfonden. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet påminner om att rubrik 3b, även om den i anslagstermer är den minsta rubriken i den fleråriga budgetramen, omfattar frågor som är mycket viktiga för Europas medborgare, såsom ungdoms-, utbildnings- och kulturprogram, folkhälsa, konsumentskydd, instrumentet för civilskydd och kommunikationspolitik. Därför är det beklagligt att de totala anslagen under denna rubrik föreslås minska också för 2013 i förhållande till 2012, med en nedskärning i ÅB på 1,2 procent (26,08 miljoner EUR) och i BB på 0,4 procent, med undantag för solidaritetsfonden.

| 59. | Mot bakgrund av det korrekta genomförandet av programmet Aktiv ungdom under de senaste åren välkomnar Europaparlamentet att finansieringen av programmet för 2013 ökas till 140,45 miljoner EUR, vilket är en ökning med 0,8 miljoner EUR jämfört med budgeten för 2012, och med 16,5 miljoner EUR jämfört med budgetplaneringen. |
| --- | --- |

59.

Mot bakgrund av det korrekta genomförandet av programmet Aktiv ungdom under de senaste åren välkomnar Europaparlamentet att finansieringen av programmet för 2013 ökas till 140,45 miljoner EUR, vilket är en ökning med 0,8 miljoner EUR jämfört med budgeten för 2012, och med 16,5 miljoner EUR jämfört med budgetplaneringen.

| 60. | Europaparlamentet uppskattar ökningen av åtagandena jämfört med budgeten för 2012 för kulturprogrammet (+ 1,4 procent), Media 2007 (+ 1,1 procent) och unionens åtgärder inom hälsoområdet (+ 3,1 procent), men beklagar nedskärningarna i anslag jämfört med budgeten för 2012 till programmet Ett Europa för medborgarna – särskilt under Europaåret för medborgarna – samt unionens åtgärder avseende konsumentpolitiken och Media Mundus. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet uppskattar ökningen av åtagandena jämfört med budgeten för 2012 för kulturprogrammet (+ 1,4 procent), Media 2007 (+ 1,1 procent) och unionens åtgärder inom hälsoområdet (+ 3,1 procent), men beklagar nedskärningarna i anslag jämfört med budgeten för 2012 till programmet Ett Europa för medborgarna – särskilt under Europaåret för medborgarna – samt unionens åtgärder avseende konsumentpolitiken och Media Mundus.

| 61. | Europaparlamentet beklagar den märkbara minskningen av åtaganden för kommunikationsåtgärder jämfört med budgeten för 2012, vid en tidpunkt då klyftan mellan Europeiska unionen och dess medborgare är mer uppenbar än någonsin, vilket visar sig genom ett stadigt minskande valdeltagande vid valen till Europaparlamentet. Kommunikationsansträngningarna måste absolut förstärkas, och de måste få adekvat finansiering så att unionsinstitutionerna kan göras synliga och deras bidrag till att tackla den ekonomiska och finansiella krisen påvisas. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet beklagar den märkbara minskningen av åtaganden för kommunikationsåtgärder jämfört med budgeten för 2012, vid en tidpunkt då klyftan mellan Europeiska unionen och dess medborgare är mer uppenbar än någonsin, vilket visar sig genom ett stadigt minskande valdeltagande vid valen till Europaparlamentet. Kommunikationsansträngningarna måste absolut förstärkas, och de måste få adekvat finansiering så att unionsinstitutionerna kan göras synliga och deras bidrag till att tackla den ekonomiska och finansiella krisen påvisas.

| 62. | Europaparlamentet understryker att man också detta år har lämnat en mycket knapp marginal (25,6 miljoner EUR) under denna rubrik, vilket kommer att ge ett begränsat handlingsutrymme om det skulle bli nödvändigt med nya åtgärder eller beslut om finansieringsprioriteringar som direkt angår medborgarna. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet understryker att man också detta år har lämnat en mycket knapp marginal (25,6 miljoner EUR) under denna rubrik, vilket kommer att ge ett begränsat handlingsutrymme om det skulle bli nödvändigt med nya åtgärder eller beslut om finansieringsprioriteringar som direkt angår medborgarna.

Rubrik 4

| 63. | Europaparlamentet noterar att ÅB och BB som presenterats i förslaget till budget för 2013 innebär en ökning på 0,7 respektive 5,1 procent jämfört med budgeten för 2012, till 9 467,2 miljoner EUR respektive 7 311,6 miljoner EUR. Parlamentet påpekar att dessa ökningar är lägre än vad kommissionen har föreslagit för budgeten som helhet. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet noterar att ÅB och BB som presenterats i förslaget till budget för 2013 innebär en ökning på 0,7 respektive 5,1 procent jämfört med budgeten för 2012, till 9 467,2 miljoner EUR respektive 7 311,6 miljoner EUR. Parlamentet påpekar att dessa ökningar är lägre än vad kommissionen har föreslagit för budgeten som helhet.

| 64. | Europaparlamentet påminner om att det krävs bättre samordning och samstämda ansträngningar av unionen och medlemsstaterna när det gäller finansieringen av yttre åtgärder, så att man kan undvika överlappningar och dubblering av knappa resurser. Det är nödvändigt att främja samarbete och synkronisering av åtgärder med andra internationella, lokala och regionala givare för att optimera användningen av medel och skapa synergieffekter. I tider med ekonomiska problem är det också viktigt att öka flexibiliteten i programplaneringen och genomförandet av instrumenten, och komplettera knappa resurser med instrument som ger hävstångseffekter som skulle kunna göra det möjligt att använda och återanvända investerade och genererade medel. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet påminner om att det krävs bättre samordning och samstämda ansträngningar av unionen och medlemsstaterna när det gäller finansieringen av yttre åtgärder, så att man kan undvika överlappningar och dubblering av knappa resurser. Det är nödvändigt att främja samarbete och synkronisering av åtgärder med andra internationella, lokala och regionala givare för att optimera användningen av medel och skapa synergieffekter. I tider med ekonomiska problem är det också viktigt att öka flexibiliteten i programplaneringen och genomförandet av instrumenten, och komplettera knappa resurser med instrument som ger hävstångseffekter som skulle kunna göra det möjligt att använda och återanvända investerade och genererade medel.

| 65. | Europaparlamentet noterar den kraftiga ökningen med 272,3 miljoner EUR i den föreslagna marginalen under rubrik 4 jämfört med budgetplaneringen för 2013 (från 119,6 miljoner EUR till 391,9 miljoner EUR), vilket återspeglar nettoeffekten av de ökade åtagandena för Europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet (förstärkt med 51,7 miljoner EUR), Instrumentet för samarbete med industriländer (ICI) och ICI+ (0,3 miljoner EUR mer än i budgetplaneringen) och minskade åtaganden för Garantifonden (– 104,5 miljoner EUR), Instrumentet för stöd inför anslutningen (– 99,3 miljoner EUR), makroekonomiskt stöd (– 37,4 miljoner EUR), Instrumentet för utvecklingssamarbete (– 28,6 miljoner EUR), och stabilitetsinstrumentet (– 41,4 miljoner EUR). Parlamentet uppmanar kommissionen att tillräckligt utförligt förklara varför det var nödvändigt med sådana allvarliga neddragningar för vissa program jämfört med budgetplaneringen. Principen att dra ned på program som inte genomförs som planerat kan vara god om det skapar effektivitetsvinster; men nedskärningar i anslagen bör inte ske enligt osthyvelsprincipen. Parlamentet framhåller att en konstlat stor marginal som förhandlingsinstrument i budgetförfarandet inte kan anses som sund budgetpraxis. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet noterar den kraftiga ökningen med 272,3 miljoner EUR i den föreslagna marginalen under rubrik 4 jämfört med budgetplaneringen för 2013 (från 119,6 miljoner EUR till 391,9 miljoner EUR), vilket återspeglar nettoeffekten av de ökade åtagandena för Europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet (förstärkt med 51,7 miljoner EUR), Instrumentet för samarbete med industriländer (ICI) och ICI+ (0,3 miljoner EUR mer än i budgetplaneringen) och minskade åtaganden för Garantifonden (– 104,5 miljoner EUR), Instrumentet för stöd inför anslutningen (– 99,3 miljoner EUR), makroekonomiskt stöd (– 37,4 miljoner EUR), Instrumentet för utvecklingssamarbete (– 28,6 miljoner EUR), och stabilitetsinstrumentet (– 41,4 miljoner EUR). Parlamentet uppmanar kommissionen att tillräckligt utförligt förklara varför det var nödvändigt med sådana allvarliga neddragningar för vissa program jämfört med budgetplaneringen. Principen att dra ned på program som inte genomförs som planerat kan vara god om det skapar effektivitetsvinster; men nedskärningar i anslagen bör inte ske enligt osthyvelsprincipen. Parlamentet framhåller att en konstlat stor marginal som förhandlingsinstrument i budgetförfarandet inte kan anses som sund budgetpraxis.

| 66. | Europaparlamentet beklagar särskilt den pågående minskningen av anslag på området utvecklingssamarbete. Parlamentet undrar hur detta överensstämmer med EU:s internationella åtaganden att senast år 2015 anslå 0,7 procent av BNP till millennieutvecklingsmålen. Parlamentet beklagar att den övergripande åtagandenivån under finansieringsinstrumentet för utvecklingssamarbete enligt kommissionens budgetförslag för 2013 ökar med mindre än den uppskattade inflationsnivån, och att den föreslagna totala betalningsnivån för instrumentet är lägre än för 2012. Kommissionen uppmanas att tillämpa ett mer sammanhållet och realistiskt och angreppssätt med bättre panering för finansieringen av finansieringsinstrumentet för utvecklingssamarbete. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet beklagar särskilt den pågående minskningen av anslag på området utvecklingssamarbete. Parlamentet undrar hur detta överensstämmer med EU:s internationella åtaganden att senast år 2015 anslå 0,7 procent av BNP till millennieutvecklingsmålen. Parlamentet beklagar att den övergripande åtagandenivån under finansieringsinstrumentet för utvecklingssamarbete enligt kommissionens budgetförslag för 2013 ökar med mindre än den uppskattade inflationsnivån, och att den föreslagna totala betalningsnivån för instrumentet är lägre än för 2012. Kommissionen uppmanas att tillämpa ett mer sammanhållet och realistiskt och angreppssätt med bättre panering för finansieringen av finansieringsinstrumentet för utvecklingssamarbete.

| 67. | Europaparlamentet noterar förslaget om ökning av de anslag till Europeiska grannskapsinstrumentet som tillmötesgår behoven i länder som står inför större politiska och ekonomiska förändringar. Parlamentet välkomnar att man fokuserar på det östliga partnerskapet och upprepar sitt stöd till de länder som utgör partnerskapets södra del, eftersom de står inför utmaningar av historiska proportioner till följd av den arabiska våren. Parlamentet anser att kommissionens rapportering om tillämpningen av ”mer ger mer”-principen är otillräcklig och uppmanar kommissionen att ta fram klara kriterier för hur denna princip ska tillämpas. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet noterar förslaget om ökning av de anslag till Europeiska grannskapsinstrumentet som tillmötesgår behoven i länder som står inför större politiska och ekonomiska förändringar. Parlamentet välkomnar att man fokuserar på det östliga partnerskapet och upprepar sitt stöd till de länder som utgör partnerskapets södra del, eftersom de står inför utmaningar av historiska proportioner till följd av den arabiska våren. Parlamentet anser att kommissionens rapportering om tillämpningen av ”mer ger mer”-principen är otillräcklig och uppmanar kommissionen att ta fram klara kriterier för hur denna princip ska tillämpas.

| 68. | Europaparlamentet anser att det fortfarande är nödvändigt med ekonomiskt stöd från EU på en tillräcklig nivå till den palestinska myndigheten och UNRWA för att adekvat och övergripande kunna möta den politiska och humanitära situationen i Mellanöstern samt bidra till fredsprocessen. Parlamentet betonar den särskilt svåra situation UNWRA står inför för tillfället, i synnerhet efter händelserna i Syrien. Parlamentet noterar att nettoeffekten av ökningen av åtagandena för EGPI i huvudsak beror på fortsatt stöd till de ockuperade palestinska territorierna på den nivå som föreslogs i budgetförslaget för 2012. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet anser att det fortfarande är nödvändigt med ekonomiskt stöd från EU på en tillräcklig nivå till den palestinska myndigheten och UNRWA för att adekvat och övergripande kunna möta den politiska och humanitära situationen i Mellanöstern samt bidra till fredsprocessen. Parlamentet betonar den särskilt svåra situation UNWRA står inför för tillfället, i synnerhet efter händelserna i Syrien. Parlamentet noterar att nettoeffekten av ökningen av åtagandena för EGPI i huvudsak beror på fortsatt stöd till de ockuperade palestinska territorierna på den nivå som föreslogs i budgetförslaget för 2012.

| 69. | Tack vare Europaparlamentets kraftfulla engagemang uppgår EU:s årliga bidrag till den palestinska myndigheten, UNRWA och fredsprocessen i Mellanöstern under de senaste åren till 300 miljoner EUR, och parlamentet påminner om att budgetmyndigheten under budgetförlikningen kom överens om ett anslag på 200 miljoner EUR för 2012, varvid ett oeftergivligt villkor dock var ett extra anslag från budgetåret 2011 på 100 miljoner EUR i form av outnyttjade anslag. Parlamentet efterlyser ett finansieringsåtagande som speglar de verkliga behoven från början av budgetåret, för att garantera att EU effektivt kan stödja ett bestående fredsarbete. Parlamentet insisterar på att strikta finanskontroller måste genomföras och att parlamentet måste får en detaljerad finansiell översikt och utvärdering av utgifterna. |
| --- | --- |

69.

Tack vare Europaparlamentets kraftfulla engagemang uppgår EU:s årliga bidrag till den palestinska myndigheten, UNRWA och fredsprocessen i Mellanöstern under de senaste åren till 300 miljoner EUR, och parlamentet påminner om att budgetmyndigheten under budgetförlikningen kom överens om ett anslag på 200 miljoner EUR för 2012, varvid ett oeftergivligt villkor dock var ett extra anslag från budgetåret 2011 på 100 miljoner EUR i form av outnyttjade anslag. Parlamentet efterlyser ett finansieringsåtagande som speglar de verkliga behoven från början av budgetåret, för att garantera att EU effektivt kan stödja ett bestående fredsarbete. Parlamentet insisterar på att strikta finanskontroller måste genomföras och att parlamentet måste får en detaljerad finansiell översikt och utvärdering av utgifterna.

| 70. | Europaparlamentet konstaterar att genom Kroatiens anslutning till unionen kommer anslagen till instrumentet inför anslutningen att minskas med 67,6 miljoner EUR. Inte desto mindre är det illavarslande att kommissionen föreslår en större minskning av stödet till uppbyggnad av institutionell kapacitet i kandidatländerna än förväntat med hänsyn till minskningen av IPA-anslag för Kroatien (– 29,14 miljoner EUR totalt jämfört med 2012), samtidigt som samma budgetpost för potentiella kandidatländer förstärks (+ 10,5 miljoner EUR jämfört med 2012). Parlamentet påminner om att institutionell kapacitet är av yttersta vikt för att unionens finansiering ska kunna användas på rätt sätt, och att detta är lika viktigt för kandidatländer som för potentiella kandidatländer. Parlamentet välkomnar att ÅB för landsbygdsutveckling inom instrumentet inför anslutningen föreslås öka med 10,2 procent jämfört med budgeten för 2012. |
| --- | --- |

70.

Europaparlamentet konstaterar att genom Kroatiens anslutning till unionen kommer anslagen till instrumentet inför anslutningen att minskas med 67,6 miljoner EUR. Inte desto mindre är det illavarslande att kommissionen föreslår en större minskning av stödet till uppbyggnad av institutionell kapacitet i kandidatländerna än förväntat med hänsyn till minskningen av IPA-anslag för Kroatien (– 29,14 miljoner EUR totalt jämfört med 2012), samtidigt som samma budgetpost för potentiella kandidatländer förstärks (+ 10,5 miljoner EUR jämfört med 2012). Parlamentet påminner om att institutionell kapacitet är av yttersta vikt för att unionens finansiering ska kunna användas på rätt sätt, och att detta är lika viktigt för kandidatländer som för potentiella kandidatländer. Parlamentet välkomnar att ÅB för landsbygdsutveckling inom instrumentet inför anslutningen föreslås öka med 10,2 procent jämfört med budgeten för 2012.

| 71. | Europaparlamentet upprepar att man särskilt i åtstramningstider noga bör planera ÅB för varje budgetpost avseende Gusp så att EU-medlen samordnas till de åtgärder där de bäst behövs, varvid man i så stor utsträckning som möjligt tar hänsyn till Gusp-åtgärdernas flexibilitet och oförutsebarhet. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang uppmaningar till större synergieffekter genom bland annat sammanslagning, gemensamt utnyttjande och integrering av resurser samt genom förbättrat utförande och förbättrad planering av uppdrag och åtgärder. Parlamentet välkomnar insatser för en transparent och fullständig översyn av alla Gusp-uppdrag. Parlamentet kommer att noggrant analysera ökningen med 9,2 procent i ÅB för Gusp 2013. |
| --- | --- |

71.

Europaparlamentet upprepar att man särskilt i åtstramningstider noga bör planera ÅB för varje budgetpost avseende Gusp så att EU-medlen samordnas till de åtgärder där de bäst behövs, varvid man i så stor utsträckning som möjligt tar hänsyn till Gusp-åtgärdernas flexibilitet och oförutsebarhet. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang uppmaningar till större synergieffekter genom bland annat sammanslagning, gemensamt utnyttjande och integrering av resurser samt genom förbättrat utförande och förbättrad planering av uppdrag och åtgärder. Parlamentet välkomnar insatser för en transparent och fullständig översyn av alla Gusp-uppdrag. Parlamentet kommer att noggrant analysera ökningen med 9,2 procent i ÅB för Gusp 2013.

| 72. | Europaparlamentet inser att det är nödvändigt att reagera på de utmaningarna som regionöverskridande organiserad brottslighet, människohandel, behovet av skydd av viktig infrastruktur, hot mot folkhälsan och kampen mot terrorism innebär. Kommissionen uppmanas dock att visa varför det behövs en ökning med 50 procent för dessa åtgärder 2013. |
| --- | --- |

72.

Europaparlamentet inser att det är nödvändigt att reagera på de utmaningarna som regionöverskridande organiserad brottslighet, människohandel, behovet av skydd av viktig infrastruktur, hot mot folkhälsan och kampen mot terrorism innebär. Kommissionen uppmanas dock att visa varför det behövs en ökning med 50 procent för dessa åtgärder 2013.

Rubrik 5

| 73. | Europaparlamentet konstaterar att de totala administrativa utgifterna för samtliga institutioner beräknas till 8 544,4 miljoner EUR, vilket innebär en ökning med 3,2 procent jämfört med 2012 och en marginal på 636,6 miljoner EUR, inklusive extrautgifter i samband med Kroatiens anslutning. |
| --- | --- |

73.

Europaparlamentet konstaterar att de totala administrativa utgifterna för samtliga institutioner beräknas till 8 544,4 miljoner EUR, vilket innebär en ökning med 3,2 procent jämfört med 2012 och en marginal på 636,6 miljoner EUR, inklusive extrautgifter i samband med Kroatiens anslutning.

| 74. | Europaparlamentet medger att de flesta institutioner, även Europaparlamentet, har vidtagit åtgärder för att begränsa ökningen av de administrativa budgetarna till under den förväntade inflationsnivån, exklusive kostnaden för utvidgning för Kroatien. I detta sammanhang betonar parlamentet behovet av långsiktig rationalisering av administrativa resurser och insisterar på behovet av förstärkt interinstitutionellt samarbete på områden såsom personal, översättning, tolkning, byggnader och informationsteknik. |
| --- | --- |

74.

Europaparlamentet medger att de flesta institutioner, även Europaparlamentet, har vidtagit åtgärder för att begränsa ökningen av de administrativa budgetarna till under den förväntade inflationsnivån, exklusive kostnaden för utvidgning för Kroatien. I detta sammanhang betonar parlamentet behovet av långsiktig rationalisering av administrativa resurser och insisterar på behovet av förstärkt interinstitutionellt samarbete på områden såsom personal, översättning, tolkning, byggnader och informationsteknik.

| 75. | Europaparlamentet betonar att ökningen på 3,2 procent jämfört med år 2012 huvudsakligen beror på stadge- eller kontraktsenliga skyldigheter såsom pensioner eller lönejusteringar. Parlamentet noterar dock att kommissionen levde upp till och t.o.m. överträffade sitt åtagande att hålla den nominella ökningen av sina administrationsanslag under rubrik 5 lägre än inflationsprognosen på 1,9 procent jämfört med 2012, vilket kommissionen förklarade i en skrivelse av den 23 januari 2012 från kommissionsledamoten med ansvar för budget och budgetplanering. |
| --- | --- |

75.

Europaparlamentet betonar att ökningen på 3,2 procent jämfört med år 2012 huvudsakligen beror på stadge- eller kontraktsenliga skyldigheter såsom pensioner eller lönejusteringar. Parlamentet noterar dock att kommissionen levde upp till och t.o.m. överträffade sitt åtagande att hålla den nominella ökningen av sina administrationsanslag under rubrik 5 lägre än inflationsprognosen på 1,9 procent jämfört med 2012, vilket kommissionen förklarade i en skrivelse av den 23 januari 2012 från kommissionsledamoten med ansvar för budget och budgetplanering.

| 76. | Europaparlamentet inser att detta kunde uppnås genom en minskning av antalet tjänster i kommissionens tjänsteförteckning med mer än 1 procent redan under 2013, särskilt tjänster i samband med administrativt stöd, budgetförvaltning och korruptionsbekämpning samt genom ytterligare nedskärningar i andra budgetposter för administrativa utgifter. Parlamentet kräver ytterligare förklaringar till huruvida det verkligen är nödvändigt att genomföra sådana personalminskningar för att frysa de administrativa utgifterna i reala termer, när kommissionen lyckades frysa sina administrativa utgifter i nominella termer 2012 utan att ta till några personalminskningar. |
| --- | --- |

76.

Europaparlamentet inser att detta kunde uppnås genom en minskning av antalet tjänster i kommissionens tjänsteförteckning med mer än 1 procent redan under 2013, särskilt tjänster i samband med administrativt stöd, budgetförvaltning och korruptionsbekämpning samt genom ytterligare nedskärningar i andra budgetposter för administrativa utgifter. Parlamentet kräver ytterligare förklaringar till huruvida det verkligen är nödvändigt att genomföra sådana personalminskningar för att frysa de administrativa utgifterna i reala termer, när kommissionen lyckades frysa sina administrativa utgifter i nominella termer 2012 utan att ta till några personalminskningar.

| 77. | Europaparlamentet välkomnar denna ansträngning till budgetkonsolidering av de administrativa utgifterna i en tid av ekonomiska och budgetmässiga begränsningar på nationell nivå. Parlamentet inser behovet av att alla EU:s institutioner deltar i dessa konsolideringsinsatser. Dock känner parlamentet oro över de negativa återverkningar som sådana åtgärder kan få på det snabba, korrekta och effektiva genomförandet av EU:s åtgärder och program genom en modern administration, särskilt med tanke på behovet att belöna prestationer och arbetets kvalitet samtidigt som den geografiska balansen beaktas, och särskilt i en tid då EU:s befogenheter fortsätter att utvidgas och nya medlemsstater ansluter sig till unionen. Parlamentet välkomnar informationen avseende de områden där personalstyrkan växer, t.ex. europeisk ekonomisk styrning, den inre marknaden, säkerhet och rättvisa, men begär liknande information om de politikområden där nedskärningar har gjorts jämfört med 2012, och vilken typ av tjänster det gäller. |
| --- | --- |

77.

Europaparlamentet välkomnar denna ansträngning till budgetkonsolidering av de administrativa utgifterna i en tid av ekonomiska och budgetmässiga begränsningar på nationell nivå. Parlamentet inser behovet av att alla EU:s institutioner deltar i dessa konsolideringsinsatser. Dock känner parlamentet oro över de negativa återverkningar som sådana åtgärder kan få på det snabba, korrekta och effektiva genomförandet av EU:s åtgärder och program genom en modern administration, särskilt med tanke på behovet att belöna prestationer och arbetets kvalitet samtidigt som den geografiska balansen beaktas, och särskilt i en tid då EU:s befogenheter fortsätter att utvidgas och nya medlemsstater ansluter sig till unionen. Parlamentet välkomnar informationen avseende de områden där personalstyrkan växer, t.ex. europeisk ekonomisk styrning, den inre marknaden, säkerhet och rättvisa, men begär liknande information om de politikområden där nedskärningar har gjorts jämfört med 2012, och vilken typ av tjänster det gäller.

| 78. | Mot denna bakgrund upprepar parlamentet att varje sådan personalminskning bör baseras på en föregående konsekvensanalys och ta full hänsyn till bl.a. unionens rättsliga åtaganden och EU:s prioriteringar samt de nya befogenheter och utökade arbetsuppgifter som institutionerna har fått genom fördragen. Parlamentet betonar att sådana utvärderingar också bör ta noggrann hänsyn till effekterna för de olika generaldirektoraten och administrationerna, givet deras storlek och arbetsbelastning, samt till de olika typerna av tjänster som berörs, i enlighet med kommissionens presentation i sin årliga personalöversikt (utarbetande av policyer, programstyrning, administrativt stöd, budgetförvaltning och bedrägeribekämpningsåtgärder, språktjänster, etc.). |
| --- | --- |

78.

Mot denna bakgrund upprepar parlamentet att varje sådan personalminskning bör baseras på en föregående konsekvensanalys och ta full hänsyn till bl.a. unionens rättsliga åtaganden och EU:s prioriteringar samt de nya befogenheter och utökade arbetsuppgifter som institutionerna har fått genom fördragen. Parlamentet betonar att sådana utvärderingar också bör ta noggrann hänsyn till effekterna för de olika generaldirektoraten och administrationerna, givet deras storlek och arbetsbelastning, samt till de olika typerna av tjänster som berörs, i enlighet med kommissionens presentation i sin årliga personalöversikt (utarbetande av policyer, programstyrning, administrativt stöd, budgetförvaltning och bedrägeribekämpningsåtgärder, språktjänster, etc.).

| 79. | Europaparlamentet betonar att för många av EU:s verksamhetsområden bör man se till att ha en tillräcklig bemanning mot bakgrund av i vilken fas som programmens genomförande befinner sig, nya prioriteringar och annan utveckling. Därför kommer parlamentet att noggrant följa den övergripande utvecklingen av bemanningen i de olika generaldirektoraten och administrationerna, också mot bakgrund av de prioriteringar som presenteras i detta betänkande. Kommissionen ombeds att, förutom att ge mer detaljerad information om detta, inleda liknande detaljerade utvärderingar av effekterna av de föreslagna generella personalminskningarna och även beakta eventuella ytterligare nedskärningar av sin personal på längre sikt, samt att rapportera till parlamentet om detta. Parlamentet insisterar på att detta måste vara en förutsättning för att budgetmyndigheten ska överväga att acceptera, beroende på resultatet, denna personalminskning med 1 procent för 2013. |
| --- | --- |

79.

Europaparlamentet betonar att för många av EU:s verksamhetsområden bör man se till att ha en tillräcklig bemanning mot bakgrund av i vilken fas som programmens genomförande befinner sig, nya prioriteringar och annan utveckling. Därför kommer parlamentet att noggrant följa den övergripande utvecklingen av bemanningen i de olika generaldirektoraten och administrationerna, också mot bakgrund av de prioriteringar som presenteras i detta betänkande. Kommissionen ombeds att, förutom att ge mer detaljerad information om detta, inleda liknande detaljerade utvärderingar av effekterna av de föreslagna generella personalminskningarna och även beakta eventuella ytterligare nedskärningar av sin personal på längre sikt, samt att rapportera till parlamentet om detta. Parlamentet insisterar på att detta måste vara en förutsättning för att budgetmyndigheten ska överväga att acceptera, beroende på resultatet, denna personalminskning med 1 procent för 2013.

| 80. | Europaparlamentet anser att frågor kvarstår rörande det stora antalet kostsamma ledningspositioner i höga tjänstegrader bland personalen vid Europeiska utrikestjänsten. Parlamentet ber därför Europeiska utrikestjänsten att tillhandahålla ytterligare uppgifter i synnerhet om den markanta ökningen (+ 9,2 procent) av AD 14-tjänster som föreslås i budgetförslaget. Parlamentet efterfrågar även ytterligare uppgifter om de stora ökningarna i föreslagna anslag till säkerhet och övervakning av byggnader (+ 57,2 procent). |
| --- | --- |

80.

Europaparlamentet anser att frågor kvarstår rörande det stora antalet kostsamma ledningspositioner i höga tjänstegrader bland personalen vid Europeiska utrikestjänsten. Parlamentet ber därför Europeiska utrikestjänsten att tillhandahålla ytterligare uppgifter i synnerhet om den markanta ökningen (+ 9,2 procent) av AD 14-tjänster som föreslås i budgetförslaget. Parlamentet efterfrågar även ytterligare uppgifter om de stora ökningarna i föreslagna anslag till säkerhet och övervakning av byggnader (+ 57,2 procent).

| 81. | Europaparlamentet är övertygat om att förebyggande och medling hör till de mest kostnadseffektiva sätten att hantera konflikter genom att förhindra att de trappas upp till våld. Parlamentet välkomnar därför förslaget att införa en budgetpost på 500 000 EUR till konfliktförebyggande och stödtjänster för medling inom budgeten för Europeiska utrikestjänsten, efter det lyckade fullbordandet i slutet av detta år av en förberedande åtgärd föreslagen av parlamentet. |
| --- | --- |

81.

Europaparlamentet är övertygat om att förebyggande och medling hör till de mest kostnadseffektiva sätten att hantera konflikter genom att förhindra att de trappas upp till våld. Parlamentet välkomnar därför förslaget att införa en budgetpost på 500 000 EUR till konfliktförebyggande och stödtjänster för medling inom budgeten för Europeiska utrikestjänsten, efter det lyckade fullbordandet i slutet av detta år av en förberedande åtgärd föreslagen av parlamentet.

| 82. | Europaparlamentet anser att Europaskolorna bör få tillräcklig finansiering för att kunna ta itu med den specifika situationen och de specifika behoven för barnen till de anställda vid EU-institutionerna. Parlamentet noterar det föreslagna totala anslaget på 180,7 miljoner EUR, vilket innebär en ökning med 6,8 procent jämfört med 2012, och dessutom är högre än beloppet i budgetplaneringen. Parlamentet kommer inte desto mindre att noggrant granska budgetposterna för var och en av Europaskolorna, och kommer att under sin behandling av budgeten göra de eventuella ändringar som man anser vara lämpliga i detta sammanhang. |
| --- | --- |

82.

Europaparlamentet anser att Europaskolorna bör få tillräcklig finansiering för att kunna ta itu med den specifika situationen och de specifika behoven för barnen till de anställda vid EU-institutionerna. Parlamentet noterar det föreslagna totala anslaget på 180,7 miljoner EUR, vilket innebär en ökning med 6,8 procent jämfört med 2012, och dessutom är högre än beloppet i budgetplaneringen. Parlamentet kommer inte desto mindre att noggrant granska budgetposterna för var och en av Europaskolorna, och kommer att under sin behandling av budgeten göra de eventuella ändringar som man anser vara lämpliga i detta sammanhang.

Pilotprojekt – förberedande åtgärder

| 83. | Europaparlamentet betonar hur viktiga pilotprojekt och förberedande åtgärder är i egenskap av centrala verktyg för utformningen av politiska prioriteringar och för att bana väg för nya långsiktiga initiativ såväl på regional nivå som på EU-nivå, vilka kan komma att förvandlas till EU-verksamhet och EU-program som syftar till att förbättra EU-medborgarnas levnadsvillkor. Parlamentet avser att börja sammanställa ett balanserat paket med pilotprojekt och pilotåtgärder baserat på kommissionens utvärdering och rekommendationer, och noggrant överväga de åsyftade resultatens hållbarhet och varaktighet. |
| --- | --- |

83.

Europaparlamentet betonar hur viktiga pilotprojekt och förberedande åtgärder är i egenskap av centrala verktyg för utformningen av politiska prioriteringar och för att bana väg för nya långsiktiga initiativ såväl på regional nivå som på EU-nivå, vilka kan komma att förvandlas till EU-verksamhet och EU-program som syftar till att förbättra EU-medborgarnas levnadsvillkor. Parlamentet avser att börja sammanställa ett balanserat paket med pilotprojekt och pilotåtgärder baserat på kommissionens utvärdering och rekommendationer, och noggrant överväga de åsyftade resultatens hållbarhet och varaktighet.

| 84. | I enlighet med del D i bilaga II till IIA kommer Europaparlamentet att sända ett första utkast till förteckning över potentiella pilotprojekt och pilotåtgärder för budgeten för 2013 till kommissionen. Parlamentet förväntar sig att kommissionen lägger fram en välgrundad analys av parlamentets vägledande förslag. Parlamentet betonar att detta utkast till förteckning inte hindrar att ändringsförslag som avser pilotprojekt och förberedande åtgärder formellt läggs fram och antas under parlamentets behandling av budgeten. |
| --- | --- |

84.

I enlighet med del D i bilaga II till IIA kommer Europaparlamentet att sända ett första utkast till förteckning över potentiella pilotprojekt och pilotåtgärder för budgeten för 2013 till kommissionen. Parlamentet förväntar sig att kommissionen lägger fram en välgrundad analys av parlamentets vägledande förslag. Parlamentet betonar att detta utkast till förteckning inte hindrar att ändringsförslag som avser pilotprojekt och förberedande åtgärder formellt läggs fram och antas under parlamentets behandling av budgeten.

| 85. | Europaparlamentet påminner om att totalt 70 pilotprojekt och förberedande åtgärder antogs inom ramen för budgeten för 2012, vilket innebar 105,45 miljoner EUR i ÅB för samtliga rubriker. Om budgetmyndigheten skulle anta pilotprojekt och förberedande åtgärder för 2013 i liknande omfattning med en liknande fördelning över rubrikerna skulle 54 procent av marginalen under rubrik 1a, 27 procent av marginalen under rubrik 3a och 37 procent av marginalen under rubrik 3b redan ha förbrukats. |
| --- | --- |

85.

Europaparlamentet påminner om att totalt 70 pilotprojekt och förberedande åtgärder antogs inom ramen för budgeten för 2012, vilket innebar 105,45 miljoner EUR i ÅB för samtliga rubriker. Om budgetmyndigheten skulle anta pilotprojekt och förberedande åtgärder för 2013 i liknande omfattning med en liknande fördelning över rubrikerna skulle 54 procent av marginalen under rubrik 1a, 27 procent av marginalen under rubrik 3a och 37 procent av marginalen under rubrik 3b redan ha förbrukats.

| 86. | Europaparlamentet noterar kommissionens förslag till fyra förberedande åtgärder och två pilotprojekt till ett totalbelopp på 15,5 miljoner EUR i ÅB. Parlamentet avser att noggrant analysera målen för och innehållen i dessa förslag och kontrollera de begärde beloppen. |
| --- | --- |

86.

Europaparlamentet noterar kommissionens förslag till fyra förberedande åtgärder och två pilotprojekt till ett totalbelopp på 15,5 miljoner EUR i ÅB. Parlamentet avser att noggrant analysera målen för och innehållen i dessa förslag och kontrollera de begärde beloppen.

Byråer

| 87. | Europaparlamentet noterar det totala beloppet på 748 miljoner EUR (d.v.s. 0,5 procent av den totala EU-budgeten) som går till EU:s decentraliserade organ i förslaget till budget för 2013, vilket leder till en ökning av EU:s totala bidrag (inklusive inkomster avsatta för särskilda ändamål) med 24 miljoner EUR eller 3,2 procent jämfört med budgeten för 2012. Parlamentet är medvetet om att detta huvudsakligen beror på de åtta byråer som befinner sig i infasningsstadiet, med tanke på att de måste få adekvat finansiering, samt de sju byråer som har fått utökade arbetsuppgifter och vilkas verksamhet inte får hämmas. EU:s bidrag till de byråer som befinner sig i marschfart minskar i nominella termer trots en personalökning på 1,2 procent. Byråerna har totalt 5 115 anställda enligt sina tjänsteförteckningar, d.v.s. en ökning med 257 tjänster, huvudsakligen hos byråer med nya arbetsuppgifter eller byråer som nyss har inlett sin verksamhet. |
| --- | --- |

87.

Europaparlamentet noterar det totala beloppet på 748 miljoner EUR (d.v.s. 0,5 procent av den totala EU-budgeten) som går till EU:s decentraliserade organ i förslaget till budget för 2013, vilket leder till en ökning av EU:s totala bidrag (inklusive inkomster avsatta för särskilda ändamål) med 24 miljoner EUR eller 3,2 procent jämfört med budgeten för 2012. Parlamentet är medvetet om att detta huvudsakligen beror på de åtta byråer som befinner sig i infasningsstadiet, med tanke på att de måste få adekvat finansiering, samt de sju byråer som har fått utökade arbetsuppgifter och vilkas verksamhet inte får hämmas. EU:s bidrag till de byråer som befinner sig i marschfart minskar i nominella termer trots en personalökning på 1,2 procent. Byråerna har totalt 5 115 anställda enligt sina tjänsteförteckningar, d.v.s. en ökning med 257 tjänster, huvudsakligen hos byråer med nya arbetsuppgifter eller byråer som nyss har inlett sin verksamhet.

| 88. | Europaparlamentet noterar att kommissionen för första gången har minskat de begärda budgetmedlen för nästan samtliga byråer, vilka totalt sett låg i linje med beloppen i budgetplaneringen. Detta inkluderar de byråer vilkas uppgifter har koppling till parlamentets prioriteringar, med att totalt belopp på ca 44 miljoner EUR. Parlamentet påminner om att det är nödvändigt med en noggrann analys av metoden för, skälen till och eventuella effekter av sådana nedskärningar, mot bakgrund av ett antal resolutioner, varav den senaste rör beviljandet av ansvarsfrihet för 2010, i vilka det betonas att den interinstitutionella arbetsgruppens granskning av byråerna bör leda till strukturella förbättringar av deras resultat och kostnadseffektivitet, bl.a. genom att identifiera områden där det förekommer dubbelarbete och överlappning bland existerande byråer. Parlamentet betonar ännu en gång att budgetanslagen till EU:s byråer inte alls bara handlar om administrativa utgifter, utan bidrar till att nå målen i Europa 2020-strategin och EU:s mål i allmänhet, samtidigt som man strävar efter att göra inbesparingar på nationell nivå, i enlighet med den lagstiftande myndighetens beslut. |
| --- | --- |

88.

Europaparlamentet noterar att kommissionen för första gången har minskat de begärda budgetmedlen för nästan samtliga byråer, vilka totalt sett låg i linje med beloppen i budgetplaneringen. Detta inkluderar de byråer vilkas uppgifter har koppling till parlamentets prioriteringar, med att totalt belopp på ca 44 miljoner EUR. Parlamentet påminner om att det är nödvändigt med en noggrann analys av metoden för, skälen till och eventuella effekter av sådana nedskärningar, mot bakgrund av ett antal resolutioner, varav den senaste rör beviljandet av ansvarsfrihet för 2010, i vilka det betonas att den interinstitutionella arbetsgruppens granskning av byråerna bör leda till strukturella förbättringar av deras resultat och kostnadseffektivitet, bl.a. genom att identifiera områden där det förekommer dubbelarbete och överlappning bland existerande byråer. Parlamentet betonar ännu en gång att budgetanslagen till EU:s byråer inte alls bara handlar om administrativa utgifter, utan bidrar till att nå målen i Europa 2020-strategin och EU:s mål i allmänhet, samtidigt som man strävar efter att göra inbesparingar på nationell nivå, i enlighet med den lagstiftande myndighetens beslut.

*

* *

| 89. | Europaparlamentet anser följande frågor vara av särskilt intresse inför det trepartsmöte som ska äga rum den 9 juli 2012:






  — | tillräckliga nivåer av betalningar för att tillgodose åtagandet från Europeiska rådets möte i juni 2012 om att mobilisera medel ur unionsbudgeten för snabbverkande tillväxtåtgärder som ska genomföras utan dröjsmål och inom den nuvarande fleråriga budgetramen, |
| --- | --- | --- |

89.

Europaparlamentet anser följande frågor vara av särskilt intresse inför det trepartsmöte som ska äga rum den 9 juli 2012:

—

tillräckliga nivåer av betalningar för att tillgodose åtagandet från Europeiska rådets möte i juni 2012 om att mobilisera medel ur unionsbudgeten för snabbverkande tillväxtåtgärder som ska genomföras utan dröjsmål och inom den nuvarande fleråriga budgetramen,

| — | stöd för tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning, särskilt för små och medelstora företag och unga människor, i budgeten för 2013, |
| --- | --- |

—

stöd för tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning, särskilt för små och medelstora företag och unga människor, i budgeten för 2013,

| — | tillräckliga nivåer av BB för att täcka de tilltagande behoven hos pågående projekt, särskilt under rubrikerna 1a, 1b och 2, i slutet av planeringsperioden, |
| --- | --- |

—

tillräckliga nivåer av BB för att täcka de tilltagande behoven hos pågående projekt, särskilt under rubrikerna 1a, 1b och 2, i slutet av planeringsperioden,

| — | problemet med RAL, |
| --- | --- |

—

problemet med RAL,

| — | en ändringsbudget under 2012, för att täcka tidigare och aktuella betalningsbehov och undvika att flytta betalningar för 2012 till 2013 vilket var fallet detta år, |
| --- | --- |

—

en ändringsbudget under 2012, för att täcka tidigare och aktuella betalningsbehov och undvika att flytta betalningar för 2012 till 2013 vilket var fallet detta år,

| — | en tillräcklig nivå av ÅB – mer EU i kristider, |
| --- | --- |

—

en tillräcklig nivå av ÅB – mer EU i kristider,

| — | interinstitutionellt möte om betalningar, |
| --- | --- |

—

interinstitutionellt möte om betalningar,

| — | finansiering av ITER i budgeten för 2013, och |
| --- | --- |

—

finansiering av ITER i budgeten för 2013, och

| — | diskrepansen mellan finansieringsplaneringen och budgetförslaget för 2013 avseende rubrik 4. |
| --- | --- |

—

diskrepansen mellan finansieringsplaneringen och budgetförslaget för 2013 avseende rubrik 4.

| 90. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

90.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

(2)  Antagna texter, P7_TA(2012)0077.

---

| 29.11.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 349/62 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 349/62

---

Onsdagen den 4 juli 2012Strategi för djurskydd och djurs välbefinnande

P7_TA(2012)0290

Europaparlamentets resolution av den 4 juli 2012 om EU:s strategi för djurskydd och djurs välbefinnande 2012–2015 (2012/2043(INI))

2013/C 349 E/07

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 19 januari 2012 om EU:s strategi för djurskydd och djurs välbefinnande 2012–2015 (COM(2012)0006), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 19 januari 2012 om EU:s strategi för djurskydd och djurs välbefinnande 2012–2015 (COM(2012)0006),

| — | med beaktande av artiklarna 7 och 13 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 7 och 13 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 oktober 2006 om gemenskapens handlingsplan för djurskydd och djurs välbefinnande 2006–2010 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 oktober 2006 om gemenskapens handlingsplan för djurskydd och djurs välbefinnande 2006–2010 (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 22 maj 2008 om en ny strategi för djurhälsa för Europeiska unionen 2007–2013 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 22 maj 2008 om en ny strategi för djurhälsa för Europeiska unionen 2007–2013 (2),

| — | med beaktande av sin ståndpunkt av den 6 maj 2009 om förslaget till rådets förordning om skydd av djur vid tidpunkten för avlivning (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt av den 6 maj 2009 om förslaget till rådets förordning om skydd av djur vid tidpunkten för avlivning (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 5 maj 2010 om utvärdering och bedömning av handlingsplanen för djurskydd och djurs välbefinnande 2006–2010 (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 5 maj 2010 om utvärdering och bedömning av handlingsplanen för djurskydd och djurs välbefinnande 2006–2010 (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 maj 2011 om antibiotikaresistens (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 maj 2011 om antibiotikaresistens (5),

| — | med beaktande av sin resolution av den 8 mars 2011 om EU:s jordbruk och internationell handel (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 8 mars 2011 om EU:s jordbruk och internationell handel (6),

| — | med beaktande av sin förklaring av den 15 mars 2012 om inrättande av en maximal reslängd på 8 timmar för transporter i Europeiska unionen av djur som förs till slakt (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin förklaring av den 15 mars 2012 om inrättande av en maximal reslängd på 8 timmar för transporter i Europeiska unionen av djur som förs till slakt (7),

| — | med beaktande av sin förklaring av den 13 oktober 2011 om hantering av hundbeståndet inom Europeiska unionen (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin förklaring av den 13 oktober 2011 om hantering av hundbeståndet inom Europeiska unionen (8),

| — | med beaktande av rådets (jordbruk och fiske) slutsatser av den 29 november 2010 om hundars och katters välbefinnande, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets (jordbruk och fiske) slutsatser av den 29 november 2010 om hundars och katters välbefinnande,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 15 november 2011 om en handlingsplan mot antimikrobiell resistens (COM(2011)0748), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 15 november 2011 om en handlingsplan mot antimikrobiell resistens (COM(2011)0748),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 10 november 2011 om effekterna av rådets förordning (EG) nr 1/2005 om skydd av djur under transport (COM(2011)0700), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 10 november 2011 om effekterna av rådets förordning (EG) nr 1/2005 om skydd av djur under transport (COM(2011)0700),

| — | med beaktande av EFSA:s vetenskapliga yttrande av den 2 december 2010 om djurs välbefinnande under transport (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av EFSA:s vetenskapliga yttrande av den 2 december 2010 om djurs välbefinnande under transport (9),

| — | med beaktande av EFSA:s vetenskapliga yttrande av den 13 december 2011 om riktlinjer för riskbedömning av djurs välbefinnande (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av EFSA:s vetenskapliga yttrande av den 13 december 2011 om riktlinjer för riskbedömning av djurs välbefinnande (10),

| — | med beaktande av definitionen av djurs välbefinnande från Världsorganisationen för djurhälsa (OIE) (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av definitionen av djurs välbefinnande från Världsorganisationen för djurhälsa (OIE) (11),

| — | med beaktande av de tolv tilläggsprinciperna och kriterierna för ett välfungerande djurskydd, som har utvecklats av Welfare Quality Project (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av de tolv tilläggsprinciperna och kriterierna för ett välfungerande djurskydd, som har utvecklats av Welfare Quality Project (12),

| — | med beaktande av rådets beslut 78/923/EEG av den 19 juni 1978 om slutande av den europeiska konventionen om skydd av animalieproduktionens djur (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 78/923/EEG av den 19 juni 1978 om slutande av den europeiska konventionen om skydd av animalieproduktionens djur (13),

| — | med beaktande av den europeiska konventionen om skydd av sällskapsdjur (14), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska konventionen om skydd av sällskapsdjur (14),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 882/2004 om offentlig kontroll för att säkerställa kontrollen av efterlevnaden av foder- och livsmedelslagstiftningen samt bestämmelserna om djurhälsa och djurskydd (15), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 882/2004 om offentlig kontroll för att säkerställa kontrollen av efterlevnaden av foder- och livsmedelslagstiftningen samt bestämmelserna om djurhälsa och djurskydd (15),

| — | med beaktande av rådets direktiv 1999/22/EG av den 29 mars 1999 om hållande av vilda djur i djurparker (16), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 1999/22/EG av den 29 mars 1999 om hållande av vilda djur i djurparker (16),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/63/EU av den 22 september 2010 om skydd av djur som används för vetenskapliga ändamål (17), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/63/EU av den 22 september 2010 om skydd av djur som används för vetenskapliga ändamål (17),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 24 juli 2009 om hållbar utveckling som ett genomgående inslag i EU:s politik: 2009 års genomgång av Europeiska unionens strategi för hållbar utveckling (COM(2009)0400), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 24 juli 2009 om hållbar utveckling som ett genomgående inslag i EU:s politik: 2009 års genomgång av Europeiska unionens strategi för hållbar utveckling (COM(2009)0400),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 28 oktober 2009 om olika möjligheter till djurskyddsmärkning och inrättandet av ett europeiskt nätverk för referenscentrum för djurskydd och djurs välbefinnande (COM(2009)0584), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 28 oktober 2009 om olika möjligheter till djurskyddsmärkning och inrättandet av ett europeiskt nätverk för referenscentrum för djurskydd och djurs välbefinnande (COM(2009)0584),

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling och yttrandena från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet samt utskottet för framställningar (A7-0216/2012), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling och yttrandena från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet samt utskottet för framställningar (A7-0216/2012), och av följande skäl:

| A. | En hög nivå för djurs välbefinnande, som är en del av den hållbara utvecklingen, är viktigt för att skydda djurs hälsa och säkra produktiviteten, även om det medför tilläggskostnader avseende driften, som inte fördelas proportionerligt över hela livsmedelskedjan. |
| --- | --- |

A.

En hög nivå för djurs välbefinnande, som är en del av den hållbara utvecklingen, är viktigt för att skydda djurs hälsa och säkra produktiviteten, även om det medför tilläggskostnader avseende driften, som inte fördelas proportionerligt över hela livsmedelskedjan.

| B. | Försämringen av hälsotillståndet bland vilda djur, vilkas population växer i de flesta medlemsstaterna, kan medföra en ökad överföring av smittsamma sjukdomar till tamdjur och även drabba folkhälsan. |
| --- | --- |

B.

Försämringen av hälsotillståndet bland vilda djur, vilkas population växer i de flesta medlemsstaterna, kan medföra en ökad överföring av smittsamma sjukdomar till tamdjur och även drabba folkhälsan.

| C. | EU:s bestämmelser och de nationella bestämmelserna om djurs välbefinnande skapar rättslig osäkerhet på grund av deras komplexitet och olika tolkningar och kan försätta producenterna i vissa medlemsstater i ett mycket ogynnsamt konkurrensmässigt läge. Med avseende på tillämpningen av EU:s lagstiftning snedvrids konkurrensen av den bristande efterlevnaden av bestämmelserna, icke harmoniserade standarder och avsaknaden av juridiska milstolpar och leder till ojämlika villkor. |
| --- | --- |

C.

EU:s bestämmelser och de nationella bestämmelserna om djurs välbefinnande skapar rättslig osäkerhet på grund av deras komplexitet och olika tolkningar och kan försätta producenterna i vissa medlemsstater i ett mycket ogynnsamt konkurrensmässigt läge. Med avseende på tillämpningen av EU:s lagstiftning snedvrids konkurrensen av den bristande efterlevnaden av bestämmelserna, icke harmoniserade standarder och avsaknaden av juridiska milstolpar och leder till ojämlika villkor.

| D. | De nationella bestämmelserna om djurs välbefinnande får inte stå i strid med den inre marknadens principer. |
| --- | --- |

D.

De nationella bestämmelserna om djurs välbefinnande får inte stå i strid med den inre marknadens principer.

| E. | Strategin för djurs välbefinnande bör baseras på vetenskapliga bevis och på de bästa vetenskapliga kunskaperna, och behovet av förenkling, kostnadseffektivitet och tillämpbarhet måste beaktas, liksom samstämmigheten med framför allt miljö- och folkhälsopolitiken. |
| --- | --- |

E.

Strategin för djurs välbefinnande bör baseras på vetenskapliga bevis och på de bästa vetenskapliga kunskaperna, och behovet av förenkling, kostnadseffektivitet och tillämpbarhet måste beaktas, liksom samstämmigheten med framför allt miljö- och folkhälsopolitiken.

| F. | Moderna konsumenter förväntar sig rimligtvis att boskap har tillgång till samma livsförnödenheter som människor har tillgång till: bra mat, bra levnadsförhållanden och lämplig sjukvård. |
| --- | --- |

F.

Moderna konsumenter förväntar sig rimligtvis att boskap har tillgång till samma livsförnödenheter som människor har tillgång till: bra mat, bra levnadsförhållanden och lämplig sjukvård.

| G. | Standarder för djurhälsa är av stor betydelse för boskapsskötseln i Europa, vilken har en allt större inverkan på jordbruksföretagens konkurrenskraft. |
| --- | --- |

G.

Standarder för djurhälsa är av stor betydelse för boskapsskötseln i Europa, vilken har en allt större inverkan på jordbruksföretagens konkurrenskraft.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar EU:s breda djurskyddsstrategi för perioden 2012–2015. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar EU:s breda djurskyddsstrategi för perioden 2012–2015.

| 2. | Europaparlamentet erinrar om att artikel 13 i fördraget har allmän giltighet och därmed är lika viktig som miljön eller konsumentskyddet och har rättsligt företräde framför alla interna marknadsstrategier. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet erinrar om att artikel 13 i fördraget har allmän giltighet och därmed är lika viktig som miljön eller konsumentskyddet och har rättsligt företräde framför alla interna marknadsstrategier.

| 3. | Europaparlamentet betonar att djurs välbefinnande är en komplicerad och mångfasetterad fråga som påverkar internationell och nationell politik och har viktiga etiska, vetenskapliga, ekonomiska, kulturella och politiska aspekter. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet betonar att djurs välbefinnande är en komplicerad och mångfasetterad fråga som påverkar internationell och nationell politik och har viktiga etiska, vetenskapliga, ekonomiska, kulturella och politiska aspekter.

| 4. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens avsikt att prioritera frågan om efterlevnad av lagstiftningen om djurs välbefinnande. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens avsikt att prioritera frågan om efterlevnad av lagstiftningen om djurs välbefinnande.

| 5. | Europaparlamentet välkomnar att strategidokumentet förespråkar en politik där konsumenternas valfrihet driver fram konsumentmarknader för djurvänliga produkter och samlar den gemensamma marknadens krafter för jordbruksboskapens välbefinnande. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet välkomnar att strategidokumentet förespråkar en politik där konsumenternas valfrihet driver fram konsumentmarknader för djurvänliga produkter och samlar den gemensamma marknadens krafter för jordbruksboskapens välbefinnande.

| 6. | Europaparlamentet beklagar att vissa åtgärder i handlingsplanen för 2006–2010 inte kunde genomföras, och uppmanar kommissionen att anpassa tidsfristerna för de nya åtgärderna till de rättsliga tidsfristerna. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet beklagar att vissa åtgärder i handlingsplanen för 2006–2010 inte kunde genomföras, och uppmanar kommissionen att anpassa tidsfristerna för de nya åtgärderna till de rättsliga tidsfristerna.

| 7. | Europaparlamentet beklagar att strategin inte har fått det ekonomiska stöd som parlamentet begärde i sin resolution av den 5 maj 2010. Parlamentet uppmanar kommissionen att öka det ekonomiska stödet genom att göra omprioriteringar och genom att säkerställa en mer konsekvent och bättre integrering av djurs välbefinnande i EU:s övriga politikområden, såsom konsumentpolitik, forskningsprogram och den gemensamma jordbrukspolitiken i tillämpliga fall. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet beklagar att strategin inte har fått det ekonomiska stöd som parlamentet begärde i sin resolution av den 5 maj 2010. Parlamentet uppmanar kommissionen att öka det ekonomiska stödet genom att göra omprioriteringar och genom att säkerställa en mer konsekvent och bättre integrering av djurs välbefinnande i EU:s övriga politikområden, såsom konsumentpolitik, forskningsprogram och den gemensamma jordbrukspolitiken i tillämpliga fall.

| 8. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens reformförslag och dess engagemang för djurs välbefinnande. Parlamentet understryker vikten av ett starkt stöd för jordbrukare som rättar sig efter standarder och god praxis för djurhållning och som investerar i bättre jordbruksanläggningar. Parlamentet understryker vikten av ett tillräckligt stöd för den framtida gemensamma jordbrukspolitiken, eftersom vi behöver en budget som är förenlig med nivån på våra målsättningar. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens reformförslag och dess engagemang för djurs välbefinnande. Parlamentet understryker vikten av ett starkt stöd för jordbrukare som rättar sig efter standarder och god praxis för djurhållning och som investerar i bättre jordbruksanläggningar. Parlamentet understryker vikten av ett tillräckligt stöd för den framtida gemensamma jordbrukspolitiken, eftersom vi behöver en budget som är förenlig med nivån på våra målsättningar.

| 9. | Europaparlamentet understryker att jordbrukare i dag står inför åtskilliga utmaningar, såsom klimatförändringar, och måste uppfylla många krav, av vilka djurs välbefinnande endast är ett. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att garantera att en konsekvent politik förs i enlighet med artikel 7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet understryker att jordbrukare i dag står inför åtskilliga utmaningar, såsom klimatförändringar, och måste uppfylla många krav, av vilka djurs välbefinnande endast är ett. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att garantera att en konsekvent politik förs i enlighet med artikel 7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att mer effektivt utnyttja möjligheterna till stöd som erbjuds genom EU:s landsbygdsutvecklingsfonder och genom GD Forskning och innovations sjunde ramprogram (2007–2013) för att främja tillämpad forskning och investera i innovativa och moderna lösningar för djurs välbefinnande. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att öka investeringarna i forskning och utveckling rörande nya metoder och tekniker för djurs välbefinnande. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att mer effektivt utnyttja möjligheterna till stöd som erbjuds genom EU:s landsbygdsutvecklingsfonder och genom GD Forskning och innovations sjunde ramprogram (2007–2013) för att främja tillämpad forskning och investera i innovativa och moderna lösningar för djurs välbefinnande. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att öka investeringarna i forskning och utveckling rörande nya metoder och tekniker för djurs välbefinnande.

| 11. | Europaparlamentet beklagar att strategin misslyckas med att utnyttja de möjligheter som strategierna för hållbar konsumtion och produktion, grön offentlig upphandling och företagens sociala ansvar ger för att främja höga krav på djurs välbefinnande. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet beklagar att strategin misslyckas med att utnyttja de möjligheter som strategierna för hållbar konsumtion och produktion, grön offentlig upphandling och företagens sociala ansvar ger för att främja höga krav på djurs välbefinnande.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar bestämt kommissionen att vara mer ambitiös för att inkludera och prioritera ömsesidiga standarder för djurs välbefinnande i sin handelspolitik och i förhandlingarna om multilaterala och bilaterala handelsavtal samt att främja djurs välbefinnande i tredjeländer genom att kräva likvärdiga standarder för importerade djur och produkter, samt se till att dessa följs av strikta kontroller. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar bestämt kommissionen att vara mer ambitiös för att inkludera och prioritera ömsesidiga standarder för djurs välbefinnande i sin handelspolitik och i förhandlingarna om multilaterala och bilaterala handelsavtal samt att främja djurs välbefinnande i tredjeländer genom att kräva likvärdiga standarder för importerade djur och produkter, samt se till att dessa följs av strikta kontroller.

| 13. | Parlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera och rapportera om de standarder för djurs välbefinnande som gäller i tredjeländer innan man påbörjar förhandlingar om handelsavtal. Parlamentet ber även kommissionen att skyndsamt utföra dessa åtgärder i länder med vilka handelsförhandlingar för närvarande pågår. |
| --- | --- |

13.

Parlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera och rapportera om de standarder för djurs välbefinnande som gäller i tredjeländer innan man påbörjar förhandlingar om handelsavtal. Parlamentet ber även kommissionen att skyndsamt utföra dessa åtgärder i länder med vilka handelsförhandlingar för närvarande pågår.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i framtiden inte förelägga Europaparlamentet frihandelsavtal i vilka det inte säkerställs att samma bestämmelser om djurs välbefinnande gäller för importerade produkter som för europeiska produkter. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i framtiden inte förelägga Europaparlamentet frihandelsavtal i vilka det inte säkerställs att samma bestämmelser om djurs välbefinnande gäller för importerade produkter som för europeiska produkter.

| 15. | Europaparlamentet välkomnar även kommissionens avsikt att undersöka hur djurskydd kan integreras bättre i den europeiska grannskapspolitiken. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet välkomnar även kommissionens avsikt att undersöka hur djurskydd kan integreras bättre i den europeiska grannskapspolitiken.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att kräva att WTO snabbt införlivar icke-kommersiella frågor i världshandelsstrategin för att undvika snedvridning av konkurrensen mellan EU:s medlemsstater, som är tvungna att respektera världens strängaste standarder för djurs välbefinnande, och tredjeländer. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att kräva att WTO snabbt införlivar icke-kommersiella frågor i världshandelsstrategin för att undvika snedvridning av konkurrensen mellan EU:s medlemsstater, som är tvungna att respektera världens strängaste standarder för djurs välbefinnande, och tredjeländer.

| 17. | Europaparlamentet anser att det måste bli obligatoriskt att upplysa konsumenterna om att en importerad produkt eller en produkt som innehåller en importerad produkt härstammar från djur som hålls i strid med EU:s bestämmelser om djurs välbefinnande. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet anser att det måste bli obligatoriskt att upplysa konsumenterna om att en importerad produkt eller en produkt som innehåller en importerad produkt härstammar från djur som hålls i strid med EU:s bestämmelser om djurs välbefinnande.

| 18. | Europaparlamentet beklagar att strategin inte speglar djurens hälsas betydelse för djurs välbefinnande och kopplingen mellan djurs hälsa och folkhälsan. Parlamentet uppmanar kommissionen att tillämpa ”One Health” -principen i förbindelse med denna strategi och att garantera en effektiv samordning med strategin för djurhälsa, eftersom bland annat god djurhållning bidrar till att förebygga spridning av sjukdomar och antimikrobiell resistens. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet beklagar att strategin inte speglar djurens hälsas betydelse för djurs välbefinnande och kopplingen mellan djurs hälsa och folkhälsan. Parlamentet uppmanar kommissionen att tillämpa ”One Health” -principen i förbindelse med denna strategi och att garantera en effektiv samordning med strategin för djurhälsa, eftersom bland annat god djurhållning bidrar till att förebygga spridning av sjukdomar och antimikrobiell resistens.

| 19. | Europaparlamentet erinrar om att man i sin resolution av den 12 maj 2011 om antibiotikaresistens underströk behovet av att skapa sig en fullständig bild av när, var, hur och på vilka djur antimikrobiella medel används i dag, och anser att sådana uppgifter skyndsamt bör samlas in, analyseras och offentliggöras av kommissionen. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet erinrar om att man i sin resolution av den 12 maj 2011 om antibiotikaresistens underströk behovet av att skapa sig en fullständig bild av när, var, hur och på vilka djur antimikrobiella medel används i dag, och anser att sådana uppgifter skyndsamt bör samlas in, analyseras och offentliggöras av kommissionen.

| 20. | Europaparlamentet konstaterar att det i EU är tillåtet med nödvaccinationer och ibland med förebyggande vaccinationer, men att lagstiftningen fortfarande hindrar den internationella avsättningen av produkter från vaccinerade djur. Parlamentet konstaterar att dessa begränsningar inte tar tillräcklig hänsyn till att utvecklingen av vaccinationstekniken och de diagnostiska möjligheterna går framåt. Parlamentet uppmanar kommissionen att, där så är möjligt, upphäva handelsbegränsande åtgärder som onödigt begränsar användningen av vaccinationer. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet konstaterar att det i EU är tillåtet med nödvaccinationer och ibland med förebyggande vaccinationer, men att lagstiftningen fortfarande hindrar den internationella avsättningen av produkter från vaccinerade djur. Parlamentet konstaterar att dessa begränsningar inte tar tillräcklig hänsyn till att utvecklingen av vaccinationstekniken och de diagnostiska möjligheterna går framåt. Parlamentet uppmanar kommissionen att, där så är möjligt, upphäva handelsbegränsande åtgärder som onödigt begränsar användningen av vaccinationer.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fästa tillräcklig uppmärksamhet vid de hälsorisker som vilda djur utgör. Parlamentet anser att ett betydande antal nya smittsamma sjukdomar är zoonotiska (överförbara mellan vilda djur, tamdjur och människor) och konstaterar att handel med vilda djur såväl som förändrad markanvändning och markförvaltning kan komma att leda till ett nytt eller modifierat samspel mellan människor, tamdjur och vilda djur som kan gynna spridningen av sjukdomar. Parlamentet betonar behovet av samordning mellan djurhälsa, djurs välbefinnande och handel. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fästa tillräcklig uppmärksamhet vid de hälsorisker som vilda djur utgör. Parlamentet anser att ett betydande antal nya smittsamma sjukdomar är zoonotiska (överförbara mellan vilda djur, tamdjur och människor) och konstaterar att handel med vilda djur såväl som förändrad markanvändning och markförvaltning kan komma att leda till ett nytt eller modifierat samspel mellan människor, tamdjur och vilda djur som kan gynna spridningen av sjukdomar. Parlamentet betonar behovet av samordning mellan djurhälsa, djurs välbefinnande och handel.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att senast 2015 utarbeta en rapport över vilda djurs hälsotillstånd och smittorisken för tamdjur och människor |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att senast 2015 utarbeta en rapport över vilda djurs hälsotillstånd och smittorisken för tamdjur och människor

| 23. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att aktivt och kontinuerligt förbättra bestämmelserna om djurs välbefinnande inom ramarna för rådets förordning om skyddet av arter av vilda djur och växter genom kontroll av handeln med dem (EG) nr 338/97 (18) (i dess ändrade lydelse). |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att aktivt och kontinuerligt förbättra bestämmelserna om djurs välbefinnande inom ramarna för rådets förordning om skyddet av arter av vilda djur och växter genom kontroll av handeln med dem (EG) nr 338/97 (18) (i dess ändrade lydelse).

| 24. | Europaparlamentet påpekar att EU:s hund- och kattbestånd uppskattas uppgå till ca 100 miljoner djur och att det inte finns någon EU-lagstiftning om sällskapsdjurs välbefinnande. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet påpekar att EU:s hund- och kattbestånd uppskattas uppgå till ca 100 miljoner djur och att det inte finns någon EU-lagstiftning om sällskapsdjurs välbefinnande.

| 25. | Europaparlamentet kräver att en rapport om förvildade djur, med etiska och hållbara lösningar för medlemsstaterna och en utvärdering av ett väl anpassat system för registrering och elektronisk identifiering av sällskapsdjur, ska läggas till på förteckningen över åtgärder. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet kräver att en rapport om förvildade djur, med etiska och hållbara lösningar för medlemsstaterna och en utvärdering av ett väl anpassat system för registrering och elektronisk identifiering av sällskapsdjur, ska läggas till på förteckningen över åtgärder.

| 26. | Europaparlamentet betonar att obligatorisk identifiering av katter och hundar, i kombination med ett effektivt och tillförlitligt registreringssystem, skapar spårbarhet och är avgörande för en framgångsrik hantering av djurs hälsa och välbefinnande samt bidrar till ett ansvarsfullt ägande och till att folkhälsan bevaras. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet betonar att obligatorisk identifiering av katter och hundar, i kombination med ett effektivt och tillförlitligt registreringssystem, skapar spårbarhet och är avgörande för en framgångsrik hantering av djurs hälsa och välbefinnande samt bidrar till ett ansvarsfullt ägande och till att folkhälsan bevaras.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att ratificera Europarådets konvention om skydd av sällskapsdjur och att införliva dess bestämmelser i de nationella rättssystemen. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att ratificera Europarådets konvention om skydd av sällskapsdjur och att införliva dess bestämmelser i de nationella rättssystemen.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att anta omfattande strategier för hantering av hundbeståndet, vilket inbegriper åtgärder som exempelvis hundkontrollagar och lagar mot grymhet, stöd till veterinärförfaranden som rabiesvaccineringar och sterilisering för att begränsa antalet oönskade hundar samt främjande av ett ansvarsfullt sällskapsdjursägande, i enlighet med vad som efterfrågades i Europaparlamentets förklaring av den 13 oktober 2011. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att anta omfattande strategier för hantering av hundbeståndet, vilket inbegriper åtgärder som exempelvis hundkontrollagar och lagar mot grymhet, stöd till veterinärförfaranden som rabiesvaccineringar och sterilisering för att begränsa antalet oönskade hundar samt främjande av ett ansvarsfullt sällskapsdjursägande, i enlighet med vad som efterfrågades i Europaparlamentets förklaring av den 13 oktober 2011.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar med eftertryck kommissionen att i sin undersökning om välbefinnandet för hundar och katter som är föremål för handel, vilken planeras slutföras under 2014, rekommendera konkreta lösningar för att förhindra uppfödning av och handel med hundar och katter på sätt som sannolikt medför problem för deras välbefinnande. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmanar med eftertryck kommissionen att i sin undersökning om välbefinnandet för hundar och katter som är föremål för handel, vilken planeras slutföras under 2014, rekommendera konkreta lösningar för att förhindra uppfödning av och handel med hundar och katter på sätt som sannolikt medför problem för deras välbefinnande.

Prioritering av genomförandet

| 30. | Europaparlamentet är överens med kommissionen om att det än idag förekommer brister i efterlevnaden av bestämmelserna om djurs välbefinnande, trots de framsteg som har gjorts på ett flertal områden. Parlamentet påpekar, att lagstiftningen kring djurs välbefinnande redan nu huvudsakligen är tillräcklig, men tillämpningen av lagstiftningen är inte på önskvärd nivå i alla medlemsstater. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att lagstiftningen om djurs välbefinnande efterlevs i samtliga medlemsstater. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet är överens med kommissionen om att det än idag förekommer brister i efterlevnaden av bestämmelserna om djurs välbefinnande, trots de framsteg som har gjorts på ett flertal områden. Parlamentet påpekar, att lagstiftningen kring djurs välbefinnande redan nu huvudsakligen är tillräcklig, men tillämpningen av lagstiftningen är inte på önskvärd nivå i alla medlemsstater. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att lagstiftningen om djurs välbefinnande efterlevs i samtliga medlemsstater.

| 31. | Europaparlamentet beklagar att rådets direktiv 1999/22/EG om hållande av vilda djur i djurparker fortfarande inte har genomförts fullständigt i alla medlemsstater, sju år efter att det till fullo infördes på EU-nivå. Parlamentet upprepar att förhållandena för djur som hålls i djurparker och deras välbefinnande särskilt har fastställts i detta direktiv och att man bör se till att dessa bestämmelser efterlevs. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet beklagar att rådets direktiv 1999/22/EG om hållande av vilda djur i djurparker fortfarande inte har genomförts fullständigt i alla medlemsstater, sju år efter att det till fullo infördes på EU-nivå. Parlamentet upprepar att förhållandena för djur som hålls i djurparker och deras välbefinnande särskilt har fastställts i detta direktiv och att man bör se till att dessa bestämmelser efterlevs.

| 32. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens rekommenderade riktlinjer för god praxis i djurparker och begär att kommissionen i dessa ska innefatta riktlinjer om bästa praxis för lämpligt hållande av vilda djur i fångenskap. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens rekommenderade riktlinjer för god praxis i djurparker och begär att kommissionen i dessa ska innefatta riktlinjer om bästa praxis för lämpligt hållande av vilda djur i fångenskap.

| 33. | Europaparlamentet anser att ett särskilt område som är i behov av bättre tillsyn är djurtransporter som, trots att de motsvarar en mycket begränsad tid i djurens liv, måste förbättras mot bakgrund av de vetenskapliga data som insamlats av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet såsom föreskrivs av förordning (EG) nr 1/2005 (19). |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet anser att ett särskilt område som är i behov av bättre tillsyn är djurtransporter som, trots att de motsvarar en mycket begränsad tid i djurens liv, måste förbättras mot bakgrund av de vetenskapliga data som insamlats av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet såsom föreskrivs av förordning (EG) nr 1/2005 (19).

| 34. | Europaparlamentet framhåller att all befintlig lagstiftning om djurs välbefinnande måste tillämpas till fullo och följas i alla EU:s medlemsstater. Parlamentet anser dock att det faktum att den inte tillämpas inte får hindra ny lagstiftning inom de områden där lagstiftningen måste uppdateras för att ta hänsyn till ny forskning eller i de fall då det finns luckor. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet framhåller att all befintlig lagstiftning om djurs välbefinnande måste tillämpas till fullo och följas i alla EU:s medlemsstater. Parlamentet anser dock att det faktum att den inte tillämpas inte får hindra ny lagstiftning inom de områden där lagstiftningen måste uppdateras för att ta hänsyn till ny forskning eller i de fall då det finns luckor.

| 35. | Europaparlamentet påminner om att det förekommer obalans i livsmedelskedjan, som gör att primärproducenten hamnar i en ofördelaktig position, och att detta förhållande begränsar omfattningen av investeringarna i djurs välbefinnande på gårdsnivå. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet påminner om att det förekommer obalans i livsmedelskedjan, som gör att primärproducenten hamnar i en ofördelaktig position, och att detta förhållande begränsar omfattningen av investeringarna i djurs välbefinnande på gårdsnivå.

| 36. | Europaparlamentet understryker att det innebär kostnader för producenterna och en risk för förlust av konkurrenskraft som en följd av nya och ändrade standarder för djurs välbefinnande. Parlamentet konstaterar att det ofta är fallet att dessa kostnader inte avspeglas i det pris lantbrukarna får för sina produkter. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet understryker att det innebär kostnader för producenterna och en risk för förlust av konkurrenskraft som en följd av nya och ändrade standarder för djurs välbefinnande. Parlamentet konstaterar att det ofta är fallet att dessa kostnader inte avspeglas i det pris lantbrukarna får för sina produkter.

| 37. | Europaparlamentet välkomnar förslaget att bättre informera konsumenterna om befintliga EU-bestämmelser om djurs välbefinnande och uppmanar kommissionen att bättre integrera jordbrukarna i forskningsprojekt och kampanjer. Parlamentet understryker vikten av att göra konsumenterna medvetna om merkostnaderna för bättre välbefinnande för djur och att jämnt fördela dessa kostnader över livsmedelskedjan. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet välkomnar förslaget att bättre informera konsumenterna om befintliga EU-bestämmelser om djurs välbefinnande och uppmanar kommissionen att bättre integrera jordbrukarna i forskningsprojekt och kampanjer. Parlamentet understryker vikten av att göra konsumenterna medvetna om merkostnaderna för bättre välbefinnande för djur och att jämnt fördela dessa kostnader över livsmedelskedjan.

| 38. | Europaparlamentet uppmanar bestämt kommissionen att, i de fall det finns tydliga vetenskapliga bevis som pekar på problem med djurs välbefinnande och djurtransporter, anpassa eller införa nya politiska instrument för att lösa dessa problem och få en bättre uppdelning av kostnaderna för djurens välbefinnande längs med livsmedelskedjan. Parlamentet anser att dessa instrument skulle kunna inkludera artspecifik lagstiftning, resultatbaserade djurskyddsindikatorer och kriterier som är kopplade till ett riskvärderingssystem i likhet med det som tillämpas på området för livsmedelssäkerhet. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet uppmanar bestämt kommissionen att, i de fall det finns tydliga vetenskapliga bevis som pekar på problem med djurs välbefinnande och djurtransporter, anpassa eller införa nya politiska instrument för att lösa dessa problem och få en bättre uppdelning av kostnaderna för djurens välbefinnande längs med livsmedelskedjan. Parlamentet anser att dessa instrument skulle kunna inkludera artspecifik lagstiftning, resultatbaserade djurskyddsindikatorer och kriterier som är kopplade till ett riskvärderingssystem i likhet med det som tillämpas på området för livsmedelssäkerhet.

| 39. | Europaparlamentet understryker behovet av att i samarbete med alla intressenter införa motiverade ”juridiska milstolpar” under en övergångsperiod inom ramen för en framtida lagstiftning om djurs välbefinnande. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet understryker behovet av att i samarbete med alla intressenter införa motiverade ”juridiska milstolpar” under en övergångsperiod inom ramen för en framtida lagstiftning om djurs välbefinnande.

| 40. | Europaparlamentet anser att ett nytt system bör utarbetas för övergripande tidiga insatser för att garantera efterlevnad. Medlemsstater som har svårt att klara tidsfristen bör urskiljas på ett tidigt stadium genom ett nytt förfarande som kräver nära samarbete med kommissionen. Parlamentet föreslår att man inrättar forum för bästa praxis som tillåter kommissionen, medlemsstaterna och berörda intressenter att utbyta information om bästa sätt att klara dessa tidsfrister, att medlemsstaterna utarbetar en genomförandeplan med delmål och målsättningar som i etapper leder fram till tidsfristen och att man tar initiativ till en undersökning för att identifiera vilka möjligheter det finns för de europeiska myndigheterna att se till att lagstiftningen om djurs välbefinnande följs till fullo. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet anser att ett nytt system bör utarbetas för övergripande tidiga insatser för att garantera efterlevnad. Medlemsstater som har svårt att klara tidsfristen bör urskiljas på ett tidigt stadium genom ett nytt förfarande som kräver nära samarbete med kommissionen. Parlamentet föreslår att man inrättar forum för bästa praxis som tillåter kommissionen, medlemsstaterna och berörda intressenter att utbyta information om bästa sätt att klara dessa tidsfrister, att medlemsstaterna utarbetar en genomförandeplan med delmål och målsättningar som i etapper leder fram till tidsfristen och att man tar initiativ till en undersökning för att identifiera vilka möjligheter det finns för de europeiska myndigheterna att se till att lagstiftningen om djurs välbefinnande följs till fullo.

| 41. | Europaparlamentet understryker att kommissionen, och särskilt kontoret för livsmedels- och veterinärfrågor, måste ges ökade resurser, inom ramen för EU:s budgetrekommendationer och budgetbefogenheter, för att på lämpligt sätt kunna kontrollera de inspektioner av djurens välbefinnande som utförs av medlemsstaterna – en del av dessa kontroller ska vara oanmälda – och åtgärda eventuella överträdelser av bestämmelserna. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att säkerställa att de har ett tillräckligt antal inspektörer som kontrollerar djurens välbefinnande, att dessa har lämplig utbildning och att samordnade mått på utförandet fastställs så att enhetliga kontroller kan utföras i alla medlemsstater, samt att överväga att ge större ansvar och befogenheter till producentorganisationer. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet understryker att kommissionen, och särskilt kontoret för livsmedels- och veterinärfrågor, måste ges ökade resurser, inom ramen för EU:s budgetrekommendationer och budgetbefogenheter, för att på lämpligt sätt kunna kontrollera de inspektioner av djurens välbefinnande som utförs av medlemsstaterna – en del av dessa kontroller ska vara oanmälda – och åtgärda eventuella överträdelser av bestämmelserna. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att säkerställa att de har ett tillräckligt antal inspektörer som kontrollerar djurens välbefinnande, att dessa har lämplig utbildning och att samordnade mått på utförandet fastställs så att enhetliga kontroller kan utföras i alla medlemsstater, samt att överväga att ge större ansvar och befogenheter till producentorganisationer.

| 42. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att garantera att överträdelser av EU:s bestämmelser om djurs välbefinnande straffas effektivt och i rimlig omfattning och att varje påföljd åtföljs av utförlig information och vägledning från behöriga myndigheter samt av lämpliga förbättringsåtgärder. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att garantera att överträdelser av EU:s bestämmelser om djurs välbefinnande straffas effektivt och i rimlig omfattning och att varje påföljd åtföljs av utförlig information och vägledning från behöriga myndigheter samt av lämpliga förbättringsåtgärder.

| 43. | Europaparlamentet erinrar om sitt motstånd mot användningen av privata besiktningsassistenter i slakterier inom sektorn för rött kött. Parlamentet anser att hygienkontroller inom denna sektor måste utföras av oberoende köttkontrollanter. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet erinrar om sitt motstånd mot användningen av privata besiktningsassistenter i slakterier inom sektorn för rött kött. Parlamentet anser att hygienkontroller inom denna sektor måste utföras av oberoende köttkontrollanter.

| 44. | Europaparlamentet noterar att mars 2013 är den slutgiltiga tidsfristen då ny kosmetika som testats på djur inte längre får säljas. Parlamentet stöder denna tidsfrist och uppmanar kommissionen att inte förlänga den. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet noterar att mars 2013 är den slutgiltiga tidsfristen då ny kosmetika som testats på djur inte längre får säljas. Parlamentet stöder denna tidsfrist och uppmanar kommissionen att inte förlänga den.

| 45. | Europaparlamentet erinrar om kommissionens skyldighet att när det finns vederbörligt skäl för oro företa kontroller av den nationella tillsynen med avseende på efterlevnaden av direktiv 2010/63/EU om djurförsök. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet erinrar om kommissionens skyldighet att när det finns vederbörligt skäl för oro företa kontroller av den nationella tillsynen med avseende på efterlevnaden av direktiv 2010/63/EU om djurförsök.

| 46. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta uppmuntra forskning om försöksmetoder som kräver färre försöksdjur och främja användningen av dessa metoder där så är möjligt. Parlamentet uppmanar kommissionen att inom denna ram erkänna och använda utvidgade undersökningar enligt Reach. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta uppmuntra forskning om försöksmetoder som kräver färre försöksdjur och främja användningen av dessa metoder där så är möjligt. Parlamentet uppmanar kommissionen att inom denna ram erkänna och använda utvidgade undersökningar enligt Reach.

| 47. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att det i forskningsprogrammet Horisont 2020 föreskrivs lämpliga forskningsmöjligheter inom områdena för bevarande av biologisk mångfald, handel med vilda djur, utveckling och validering av metoder där djur inte används och effekter av teknik under utveckling. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att det i forskningsprogrammet Horisont 2020 föreskrivs lämpliga forskningsmöjligheter inom områdena för bevarande av biologisk mångfald, handel med vilda djur, utveckling och validering av metoder där djur inte används och effekter av teknik under utveckling.

| 48. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att integrera djurs välbefinnande som ett mål i det framtida sjunde miljöhandlingsprogrammet och att särskilt se till att inbegripa strategier och åtgärder som syftar till att minska användningen av djur inom forskning. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att integrera djurs välbefinnande som ett mål i det framtida sjunde miljöhandlingsprogrammet och att särskilt se till att inbegripa strategier och åtgärder som syftar till att minska användningen av djur inom forskning.

| 49. | Europaparlamentet pekar på den oro som råder bland EU-medborgarna och som uttrycks i deras framställningar till parlamentet angående missbruket av undantag för slakt utan bedövning i EU. Parlamentet är särskilt bekymrat över att det nuvarande undantaget för slakt utan bedövning i stor utsträckning missbrukas i vissa medlemsstater, till nackdel för djurens välbefinnande, jordbrukarna och konsumenterna. Parlamentet uppmanar med eftertryck kommissionen att påskynda utvärderingen av märkningen av kött från djur som har slaktats utan bedövning och att lägga fram sin rapport innan 2013 som en följd av att man 2011 åtog sig att göra denna utvärdering. Parlamentet understryker att frågan om konsumenterna inte informeras om huruvida köttet de köper kommer från djur som har slaktats utan bedövning är en fråga av stort allmänt intresse både av öppenhetsskäl och med tanke på djurens lidande, men betonar dock att märkning inte är ett alternativ till ett korrekt genomförande, eftersom märkningen endast kan vägleda konsumenterna om den information som tillhandahålls är kontrollerad och korrekt. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet pekar på den oro som råder bland EU-medborgarna och som uttrycks i deras framställningar till parlamentet angående missbruket av undantag för slakt utan bedövning i EU. Parlamentet är särskilt bekymrat över att det nuvarande undantaget för slakt utan bedövning i stor utsträckning missbrukas i vissa medlemsstater, till nackdel för djurens välbefinnande, jordbrukarna och konsumenterna. Parlamentet uppmanar med eftertryck kommissionen att påskynda utvärderingen av märkningen av kött från djur som har slaktats utan bedövning och att lägga fram sin rapport innan 2013 som en följd av att man 2011 åtog sig att göra denna utvärdering. Parlamentet understryker att frågan om konsumenterna inte informeras om huruvida köttet de köper kommer från djur som har slaktats utan bedövning är en fråga av stort allmänt intresse både av öppenhetsskäl och med tanke på djurens lidande, men betonar dock att märkning inte är ett alternativ till ett korrekt genomförande, eftersom märkningen endast kan vägleda konsumenterna om den information som tillhandahålls är kontrollerad och korrekt.

| 50. | Europaparlamentet betonar behovet av att inrätta effektivare skyddsåtgärder för slaktdjur som exporteras från EU till tredjeländer. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet betonar behovet av att inrätta effektivare skyddsåtgärder för slaktdjur som exporteras från EU till tredjeländer.

| 51. | Europaparlamentet anser att EU:s lagstiftning om djurs välbefinnande bör åtföljas av praktiskt tillämpbara och harmoniserade riktlinjer för att säkerställa en enhetlig tolkning och tillämpning av lagstiftningen och att man där till exempel kan ta upp frågor som huruvida djuren är i skick att transporteras och tillhandahållandet av vatten före och under transporten, på rastplatser och vid ankomsten. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet anser att EU:s lagstiftning om djurs välbefinnande bör åtföljas av praktiskt tillämpbara och harmoniserade riktlinjer för att säkerställa en enhetlig tolkning och tillämpning av lagstiftningen och att man där till exempel kan ta upp frågor som huruvida djuren är i skick att transporteras och tillhandahållandet av vatten före och under transporten, på rastplatser och vid ankomsten.

| 52. | Europaparlamentet konstaterar att eventuella brister i genomförandet ofta har sin grund i rättsliga bestämmelser som i praktiken inte är genomförbara. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet konstaterar att eventuella brister i genomförandet ofta har sin grund i rättsliga bestämmelser som i praktiken inte är genomförbara.

| 53. | Europaparlamentet betonar att EU-medborgare återkommande skickar framställningar till parlamentet om hur medlemsstater underlåter att tillämpa bestämmelserna i förordning (EG) nr 882/2004. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet betonar att EU-medborgare återkommande skickar framställningar till parlamentet om hur medlemsstater underlåter att tillämpa bestämmelserna i förordning (EG) nr 882/2004.

| 54. | Europaparlamentet påminner kommissionen och medlemsstaterna om deras skyldighet, som fastställs i förordning (EG) nr 882/2004, att tillhandahålla jämförbar information om djurs välbefinnande. Parlamentet uppmanar kommissionen att vidta effektiva åtgärder i de fall reglerna inte följs. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet påminner kommissionen och medlemsstaterna om deras skyldighet, som fastställs i förordning (EG) nr 882/2004, att tillhandahålla jämförbar information om djurs välbefinnande. Parlamentet uppmanar kommissionen att vidta effektiva åtgärder i de fall reglerna inte följs.

| 55. | Europaparlamentet uppmanar alla större återförsäljare att genom att anta en gemensam offentlig förklaring förbinda sig att endast sälja produkter som står i överensstämmelse med eller är mer långtgående än EU:s lagstiftning om djurs välbefinnande. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet uppmanar alla större återförsäljare att genom att anta en gemensam offentlig förklaring förbinda sig att endast sälja produkter som står i överensstämmelse med eller är mer långtgående än EU:s lagstiftning om djurs välbefinnande.

Information och utbildning

| 56. | Europaparlamentet betonar vikten av att information och utbildning anpassas och görs tillgänglig på regional och lokal nivå, till exempel genom regionala seminarier och genom användningen av modern teknik, och att information om ny lagstiftning och vetenskapliga framsteg når alla som hanterar djur. Parlamentet påminner om den roll som ett EU-samordnat nätverk av centrum för djurs välbefinnande skulle kunna spela i detta avseende. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet betonar vikten av att information och utbildning anpassas och görs tillgänglig på regional och lokal nivå, till exempel genom regionala seminarier och genom användningen av modern teknik, och att information om ny lagstiftning och vetenskapliga framsteg når alla som hanterar djur. Parlamentet påminner om den roll som ett EU-samordnat nätverk av centrum för djurs välbefinnande skulle kunna spela i detta avseende.

| 57. | Europaparlamentet anser att det europeiska nätverket av referenscentrum måste tillhandahålla lämpligt, högkvalitativt, fackmässigt och enhetligt stöd åt medlemsstaterna och andra intressenter i fråga om bästa praxis med avseende på djurs välbefinnande. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet anser att det europeiska nätverket av referenscentrum måste tillhandahålla lämpligt, högkvalitativt, fackmässigt och enhetligt stöd åt medlemsstaterna och andra intressenter i fråga om bästa praxis med avseende på djurs välbefinnande.

| 58. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja de befintliga riktlinjerna för djurs välbefinnande och andra frivilliga initiativ genom att bygga upp en webbportal genom vilken sådana dokument, efter att deras giltighet kontrollerats, kan insamlas och spridas. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja de befintliga riktlinjerna för djurs välbefinnande och andra frivilliga initiativ genom att bygga upp en webbportal genom vilken sådana dokument, efter att deras giltighet kontrollerats, kan insamlas och spridas.

| 59. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att bättre utnyttja bestämmelserna för gränsöverskridande överföring av kunskaper om djurs välbefinnande, uppfödningssystem och kontroll av sjukdomar inom ramen för EU-finansierade program för landsbygdsutveckling och regional utveckling. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att bättre utnyttja bestämmelserna för gränsöverskridande överföring av kunskaper om djurs välbefinnande, uppfödningssystem och kontroll av sjukdomar inom ramen för EU-finansierade program för landsbygdsutveckling och regional utveckling.

| 60. | Europaparlamentet anser att krav rörande djurs välbefinnande bör göras obligatoriska i framtida landsbygdsutvecklingsprogram. Parlamentet anser dessutom att det europeiska mervärdet av ett högt välbefinnande för djur bör avspeglas i medfinansieringsnivåerna. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet anser att krav rörande djurs välbefinnande bör göras obligatoriska i framtida landsbygdsutvecklingsprogram. Parlamentet anser dessutom att det europeiska mervärdet av ett högt välbefinnande för djur bör avspeglas i medfinansieringsnivåerna.

Ramlagstiftning

| 61. | Europaparlamentet gläder sig över att en europeisk ramlag för djurs välbefinnande, på förslag av parlamentet, inkluderades i strategin, och uppmanar kommissionen att lägga fram sitt förslag i förbindelse med översynen av rådets direktiv 98/58/EG av den 20 juli 1998 om skydd av animalieproduktionens djur (20), som planerats till 2013. Parlamentet anser att en sådan ramlag bör vara tydligt formulerad, efter förhandssamråd med alla intressenter, och fokusera på både insatser och resultat och leda till ökat välbefinnande för djur. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet gläder sig över att en europeisk ramlag för djurs välbefinnande, på förslag av parlamentet, inkluderades i strategin, och uppmanar kommissionen att lägga fram sitt förslag i förbindelse med översynen av rådets direktiv 98/58/EG av den 20 juli 1998 om skydd av animalieproduktionens djur (20), som planerats till 2013. Parlamentet anser att en sådan ramlag bör vara tydligt formulerad, efter förhandssamråd med alla intressenter, och fokusera på både insatser och resultat och leda till ökat välbefinnande för djur.

| 62. | Europaparlamentet påpekar att en sådan ramlag bör vara ett verktyg som förenklar och effektiviserar den befintliga lagstiftningen om djurs välbefinnande. Parlamentet konstaterar att huvudmålsättningen för ramlagen bör vara att uppnå bättre och mer fullständiga efterlevnadsnivåer för den befintliga lagstiftningen om djurs välbefinnande. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet påpekar att en sådan ramlag bör vara ett verktyg som förenklar och effektiviserar den befintliga lagstiftningen om djurs välbefinnande. Parlamentet konstaterar att huvudmålsättningen för ramlagen bör vara att uppnå bättre och mer fullständiga efterlevnadsnivåer för den befintliga lagstiftningen om djurs välbefinnande.

| 63. | Europaparlamentet påminner om att producenterna är överlastade med administrativa skyldigheter och att man, i en oavbruten strävan efter administrativ förenkling, bör undvika att bördan görs ännu tyngre. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet påminner om att producenterna är överlastade med administrativa skyldigheter och att man, i en oavbruten strävan efter administrativ förenkling, bör undvika att bördan görs ännu tyngre.

| 64. | Europaparlamentet påminner om att det anser att en sådan ramlag bör grundas på bekräftade vetenskapliga uppgifter och dokumenterade erfarenheter och omfatta alla sällskapsdjur och övergivna djur, däribland förvildade djur av domesticerade arter. Parlamentet påminner om att det har begärt att projektet ”Animal Welfare Quality” ska utvecklas ytterligare med avseende på förenkling och praktisk tillämpning. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet påminner om att det anser att en sådan ramlag bör grundas på bekräftade vetenskapliga uppgifter och dokumenterade erfarenheter och omfatta alla sällskapsdjur och övergivna djur, däribland förvildade djur av domesticerade arter. Parlamentet påminner om att det har begärt att projektet ”Animal Welfare Quality” ska utvecklas ytterligare med avseende på förenkling och praktisk tillämpning.

| 65. | Europaparlamentet anser att en ramlag, nära förbunden med OIE:s definitioner och rekommendationer, skulle stärka konkurrenskraften för EU:s djurhållare, djurägare och djuruppfödare på den internationella marknaden, på samma sätt som den också skulle bidra till att säkra rättvis konkurrens på den inre marknaden. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet anser att en ramlag, nära förbunden med OIE:s definitioner och rekommendationer, skulle stärka konkurrenskraften för EU:s djurhållare, djurägare och djuruppfödare på den internationella marknaden, på samma sätt som den också skulle bidra till att säkra rättvis konkurrens på den inre marknaden.

| 66. | Europaparlamentet anser att den europeiska ramlagen för djurs välbefinnande bör fastställa en gemensam grundnivå för djurs välbefinnande över hela EU som en nödvändig förutsättning för fri och rättvis konkurrens på den inre marknaden, både vad gäller inhemska produkter och produkter som importeras från tredjeländer. Parlamentet anser dock att medlemsstaterna och regionerna bör kunna tillåta enskilda producenter och producentgrupper att inrätta frivilliga system med mer långtgående verkan samtidigt som man undviker snedvridning av konkurrensen och skyddar EU:s konkurrenskraft på den internationella marknaden. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet anser att den europeiska ramlagen för djurs välbefinnande bör fastställa en gemensam grundnivå för djurs välbefinnande över hela EU som en nödvändig förutsättning för fri och rättvis konkurrens på den inre marknaden, både vad gäller inhemska produkter och produkter som importeras från tredjeländer. Parlamentet anser dock att medlemsstaterna och regionerna bör kunna tillåta enskilda producenter och producentgrupper att inrätta frivilliga system med mer långtgående verkan samtidigt som man undviker snedvridning av konkurrensen och skyddar EU:s konkurrenskraft på den internationella marknaden.

| 67. | Europaparlamentet påminner om att parlamentet anser att en sådan ramlag inte bör hindra producenterna från att införa frivilliga system, som sträcker sig utöver EU-reglerna, och anser att även dessa system bör baseras på vetenskapliga uppgifter och att de kan stödjas genom certifierade märkningar. Parlamentet uppmanar kommissionen att bygga vidare på sitt meddelande COM(2009)0584 genom att genomföra en studie och vid behov utarbeta lagstiftningsförslag om märkningssystem som kan tillämpas i hela EU för kött- och mejeriprodukter, för att informera konsumenterna om de jordbruksmetoder som använts och deras inverkan på djurens välbefinnande, för att på så sätt ge konsumenterna största möjliga insyn och tillgång till information på ett så effektivt och enhetligt sätt som möjligt. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet påminner om att parlamentet anser att en sådan ramlag inte bör hindra producenterna från att införa frivilliga system, som sträcker sig utöver EU-reglerna, och anser att även dessa system bör baseras på vetenskapliga uppgifter och att de kan stödjas genom certifierade märkningar. Parlamentet uppmanar kommissionen att bygga vidare på sitt meddelande COM(2009)0584 genom att genomföra en studie och vid behov utarbeta lagstiftningsförslag om märkningssystem som kan tillämpas i hela EU för kött- och mejeriprodukter, för att informera konsumenterna om de jordbruksmetoder som använts och deras inverkan på djurens välbefinnande, för att på så sätt ge konsumenterna största möjliga insyn och tillgång till information på ett så effektivt och enhetligt sätt som möjligt.

| 68. | Europaparlamentet anser att den europeiska ramlagen om djurs välbefinnande bör innefatta:






  a) | en gemensam OIE-baserad definition och tolkning av djurs välbefinnande och allmänna vetenskapsbaserade mål, |
| --- | --- | --- |

68.

Europaparlamentet anser att den europeiska ramlagen om djurs välbefinnande bör innefatta:

a)

en gemensam OIE-baserad definition och tolkning av djurs välbefinnande och allmänna vetenskapsbaserade mål,

| b) | principen om omsorgsplikt för alla som äger och hanterar djur, medan ansvaret för förvildade djur i första hand bör ligga hos ägaren och i slutändan hos medlemsstaternas myndigheter på grund av folkhälso- och säkerhetsriskerna, |
| --- | --- |

b)

principen om omsorgsplikt för alla som äger och hanterar djur, medan ansvaret för förvildade djur i första hand bör ligga hos ägaren och i slutändan hos medlemsstaternas myndigheter på grund av folkhälso- och säkerhetsriskerna,

| c) | insatser för att öka medvetenheten och riktlinjer för myndighetspersonal om hur de ska urskilja frågor om djurs välbefinnande, |
| --- | --- |

c)

insatser för att öka medvetenheten och riktlinjer för myndighetspersonal om hur de ska urskilja frågor om djurs välbefinnande,

| d) | ett krav, där så behövs, på kompetens hos den person som hanterar djur inom ramen för sin yrkesmässiga verksamhet, tillsammans med lämpliga utbildningskrav för specifika ansvarsområden avseende djur välbefinnande – samtidigt som man erkänner de kunskaper och färdigheter som personen i fråga redan har förvärvat genom erfarenhet eller utbildning, |
| --- | --- |

d)

ett krav, där så behövs, på kompetens hos den person som hanterar djur inom ramen för sin yrkesmässiga verksamhet, tillsammans med lämpliga utbildningskrav för specifika ansvarsområden avseende djur välbefinnande – samtidigt som man erkänner de kunskaper och färdigheter som personen i fråga redan har förvärvat genom erfarenhet eller utbildning,

| e) | en skyldighet för medlemsstaterna att lämna en rapport vartannat år till kommissionen om genomförandet av EU-lagstiftningen om djurs välbefinnande, däribland en färdplan för de kommande två åren, och ett krav på att kommissionen utan dröjsmål ska offentliggöra dessa rapporter tillsammans med en sammanfattning, |
| --- | --- |

e)

en skyldighet för medlemsstaterna att lämna en rapport vartannat år till kommissionen om genomförandet av EU-lagstiftningen om djurs välbefinnande, däribland en färdplan för de kommande två åren, och ett krav på att kommissionen utan dröjsmål ska offentliggöra dessa rapporter tillsammans med en sammanfattning,

| f) | effektiva åtgärder i lämplig tid mot de medlemsstater som inte lämnar in sina rapporter eller inte uppfyller sina skyldigheter att utföra kontroller och inspektioner, |
| --- | --- |

f)

effektiva åtgärder i lämplig tid mot de medlemsstater som inte lämnar in sina rapporter eller inte uppfyller sina skyldigheter att utföra kontroller och inspektioner,

| g) | inrättandet av ett EU-samordnat nätverk för djurs välbefinnande, som utifrån erfarenheterna från pilotprojektet X/2012 ska främja informations- och utbildningskampanjer, utvärdera kraven på djurs välbefinnande på grundval av senaste vetenskapliga rön och samordna ett EU-system med förhandsutvärdering av ny teknik i enlighet med de befintliga program som får stöd av kommissionen och dess byråer och organ, |
| --- | --- |

g)

inrättandet av ett EU-samordnat nätverk för djurs välbefinnande, som utifrån erfarenheterna från pilotprojektet X/2012 ska främja informations- och utbildningskampanjer, utvärdera kraven på djurs välbefinnande på grundval av senaste vetenskapliga rön och samordna ett EU-system med förhandsutvärdering av ny teknik i enlighet med de befintliga program som får stöd av kommissionen och dess byråer och organ,

| h) | en struktur för vetenskapligt baserad sektorspecifik lagstiftning och andra åtgärder utanför lagstiftningen, |
| --- | --- |

h)

en struktur för vetenskapligt baserad sektorspecifik lagstiftning och andra åtgärder utanför lagstiftningen,

| i) | en översynsklausul för att regelbundet kunna anpassa ramlagen till ny vetenskaplig utveckling, samtidigt som behovet av rättssäkerhet respekteras och de gjorda investeringarnas ekonomiska livslängd beaktas. |
| --- | --- |

i)

en översynsklausul för att regelbundet kunna anpassa ramlagen till ny vetenskaplig utveckling, samtidigt som behovet av rättssäkerhet respekteras och de gjorda investeringarnas ekonomiska livslängd beaktas.

*

* *

| 69. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

69.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT C 308 E, 16.12.2006, s. 170.

(2)  EUT C 279 E, 19.11.2009, s. 89.

(3)  EUT C 212 E, 5.8.2010, s. 326.

(4)  EUT C 81 E, 15.3.2011, s. 25–32.

(5)  Antagna texter, P7_TA(2011)0238.

(6)  Antagna texter, P7_TA(2011)0083.

(7)  Antagna texter, P7_TA(2012)0096.

(8)  Antagna texter, P7_TA(2011)0444.

(9)  EFSA Journal, vol. 9(2011):1, artikelnr 1966.

(10)  EFSA Journal, vol.10(2012):1, artikelnr 2513.

(11)  OIE Terrestrial Animal Health Code, artikel 7.1.1. (2011). http://www.oie.int/index.php?id=169&L=0&htmfile=chapitre_1.7.1.htm

(12)  www.welfarequality.net/everyone/43395/7/0/22

(13)  EGT L 323, 17.11.78, s. 12.

(14)  ETS 125 – Skydd av husdjur, 13.11.1987.

(15)  EUT L 165, 30.4.2004, s. 1.

(16)  EGT L 94, 9.4.1999, s. 24.

(17)  EUT L 276, 20.10.2010, s. 33.

(18)  EGT L 61, 3.3.1997, s. 1

(19)  EUT L 3, 5.1.2005, s. 1.

(20)  EGT L 221, 8.8.1998, s. 23.

---

| 29.11.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 349/71 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 349/71

---

Onsdagen den 4 juli 2012Inrättandet av en europeisk rättslig ram för skydd av husdjur och herrelösa djur

P7_TA(2012)0291

Europaparlamentets resolution av den 4 juli 2012 om upprättande av en rättslig ram inom EU för skydd av sällskapsdjur och förvildade djur (2012/2670(RSP))

2013/C 349 E/08

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av ett stort antal framställningar från EU-medborgare med begäran om upprättande av en rättslig ram inom EU för skydd av sällskapsdjur och förvildade djur (1613/2010, 1274/2011, 1321/2011, 1377/2011, 1412/2011 m.fl.), |
| --- | --- |

—

med beaktande av ett stort antal framställningar från EU-medborgare med begäran om upprättande av en rättslig ram inom EU för skydd av sällskapsdjur och förvildade djur (1613/2010, 1274/2011, 1321/2011, 1377/2011, 1412/2011 m.fl.),

| — | med beaktande av Europeiska konventionen om skydd av sällskapsdjur (CETS nr 125), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska konventionen om skydd av sällskapsdjur (CETS nr 125),

| — | med beaktande av artikel 202.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 202.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | I enlighet med artikel 13 i EUF-fördraget ska unionen och medlemsstaterna fullt ut ta hänsyn till välfärd för djuren som kännande varelser. |
| --- | --- |

A.

I enlighet med artikel 13 i EUF-fördraget ska unionen och medlemsstaterna fullt ut ta hänsyn till välfärd för djuren som kännande varelser.

| B. | Det finns ingen EU-lagstiftning som skyddar sällskapsdjur och förvildade djur, trots att antalet sällskapsdjur i EU har uppskattats till över hundra miljoner. |
| --- | --- |

B.

Det finns ingen EU-lagstiftning som skyddar sällskapsdjur och förvildade djur, trots att antalet sällskapsdjur i EU har uppskattats till över hundra miljoner.

| C. | Europeiska konventionen om skydd av sällskapsdjur har ännu inte ratificerats av samtliga medlemsstater. |
| --- | --- |

C.

Europeiska konventionen om skydd av sällskapsdjur har ännu inte ratificerats av samtliga medlemsstater.

| D. | Sällskapsdjur och förvildade djur utsätts för vanskötsel och djurplågeri i många medlemsstater – enligt framställarna framför allt i medlemsstater i södra och östra Europa. |
| --- | --- |

D.

Sällskapsdjur och förvildade djur utsätts för vanskötsel och djurplågeri i många medlemsstater – enligt framställarna framför allt i medlemsstater i södra och östra Europa.

| 1. | Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att ratificera Europeiska konventionen om skydd av sällskapsdjur och införliva dess bestämmelser i de nationella rättssystemen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att ratificera Europeiska konventionen om skydd av sällskapsdjur och införliva dess bestämmelser i de nationella rättssystemen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en rättslig ram på EU-nivå för skydd av sällskapsdjur och förvildade djur, som bland annat omfattar






  — | bestämmelser för identifiering och registrering av djur, |
| --- | --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en rättslig ram på EU-nivå för skydd av sällskapsdjur och förvildade djur, som bland annat omfattar

—

bestämmelser för identifiering och registrering av djur,

| — | strategier för hantering av förvildade djur, däribland vaccinations- och steriliseringsprogram, |
| --- | --- |

—

strategier för hantering av förvildade djur, däribland vaccinations- och steriliseringsprogram,

| — | åtgärder för främjande av ansvarsfullt ägande, |
| --- | --- |

—

åtgärder för främjande av ansvarsfullt ägande,

| — | förbud mot kennlar och djurhem som saknar tillstånd, |
| --- | --- |

—

förbud mot kennlar och djurhem som saknar tillstånd,

| — | förbud mot avlivning av förvildade djur utan medicinskt utlåtande, |
| --- | --- |

—

förbud mot avlivning av förvildade djur utan medicinskt utlåtande,

| — | information och undervisning i skolorna om djurskydd, |
| --- | --- |

—

information och undervisning i skolorna om djurskydd,

| — | stränga påföljder mot alla medlemsstater som inte följer bestämmelserna. |
| --- | --- |

—

stränga påföljder mot alla medlemsstater som inte följer bestämmelserna.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

| 29.11.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 349/72 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 349/72

---

Onsdagen den 4 juli 2012Slutsatser från Europeiska rådets möte (28-29 juni 2012)

P7_TA(2012)0292

Europaparlamentets resolution av den 4 juli 2012 om Europeiska rådets möte i juni 2012 (2011/2923(RSP))

2013/C 349 E/09

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Europeiska rådets informella möte den 23 maj 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets informella möte den 23 maj 2012,

| — | med beaktande av Europeiska rådets möte den 28–29 juni 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets möte den 28–29 juni 2012,

| — | med beaktande av artikel 110.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 110.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| 1. | Europaparlamentet välkomnar de konkreta åtgärder som Europeiska rådet har vidtagit för att ta itu med krisen i euroområdet och dess erkännande av att det behövs insatser för både finanspolitisk konsolidering och tillväxt. Parlamentet anser att toppmötet återspeglar Europeiska rådets strategi för att hantera de utmaningar som Europa står inför, vars mål är en mer balanserad, ekonomiskt effektiv och socialt rättvis krisagenda. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar de konkreta åtgärder som Europeiska rådet har vidtagit för att ta itu med krisen i euroområdet och dess erkännande av att det behövs insatser för både finanspolitisk konsolidering och tillväxt. Parlamentet anser att toppmötet återspeglar Europeiska rådets strategi för att hantera de utmaningar som Europa står inför, vars mål är en mer balanserad, ekonomiskt effektiv och socialt rättvis krisagenda.

| 2. | Europaparlamentet understryker betydelsen av euroområdets överenskommelse om viktiga och omfattande åtgärder för att bryta den onda cirkeln mellan banker och statsskulder och minska skillnaderna i avkastning mellan olika statsobligationer inom euroområdet. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang ett flexibelt och effektivt utnyttjande av Europeiska finansiella stabiliseringsfaciliteten/Europeiska stabilitetsmekanismen för medlemsstater som respekterar sina landsspecifika rekommendationer och sina övriga åtaganden, bland annat den europeiska planeringsterminen och stabilitets- och tillväxtpakten. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet understryker betydelsen av euroområdets överenskommelse om viktiga och omfattande åtgärder för att bryta den onda cirkeln mellan banker och statsskulder och minska skillnaderna i avkastning mellan olika statsobligationer inom euroområdet. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang ett flexibelt och effektivt utnyttjande av Europeiska finansiella stabiliseringsfaciliteten/Europeiska stabilitetsmekanismen för medlemsstater som respekterar sina landsspecifika rekommendationer och sina övriga åtaganden, bland annat den europeiska planeringsterminen och stabilitets- och tillväxtpakten.

| 3. | Europaparlamentet anser att denna överenskommelse är ett viktigt steg på vägen mot en fullt utvecklad bankunion för hela EU, men påpekar samtidigt att denna möjlighet inte kan utnyttjas omgående eftersom detta förutsätter en överenskommelse om en gemensam tillsynsmekanism. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet anser att denna överenskommelse är ett viktigt steg på vägen mot en fullt utvecklad bankunion för hela EU, men påpekar samtidigt att denna möjlighet inte kan utnyttjas omgående eftersom detta förutsätter en överenskommelse om en gemensam tillsynsmekanism.

| 4. | Europaparlamentet välkomnar också tillväxt- och sysselsättningspakten, särskilt beslutet att avsätta 120 miljarder euro för att stimulera investeringar, tillväxt och sysselsättning och kravet på en differentierad, tillväxtfrämjande finanspolitisk konsolidering, med hänsyn tagen till vikten av investeringar. Parlamentet anser att detta är ett viktigt steg i det nödvändiga arbetet med att stimulera hållbara, tillväxtorienterade offentliga och privata investeringar som bland annat bör bidra till Europa 2020-målen, framför allt resurseffektivitet och hållbarhet, och till fullbordandet av den inre marknaden. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet välkomnar också tillväxt- och sysselsättningspakten, särskilt beslutet att avsätta 120 miljarder euro för att stimulera investeringar, tillväxt och sysselsättning och kravet på en differentierad, tillväxtfrämjande finanspolitisk konsolidering, med hänsyn tagen till vikten av investeringar. Parlamentet anser att detta är ett viktigt steg i det nödvändiga arbetet med att stimulera hållbara, tillväxtorienterade offentliga och privata investeringar som bland annat bör bidra till Europa 2020-målen, framför allt resurseffektivitet och hållbarhet, och till fullbordandet av den inre marknaden.

| 5. | Europaparlamentet välkomnar dessutom åtagandet att göra EU:s budget till ett verktyg för tillväxt, och konstaterar i detta sammanhang att man vid Europeiska rådets möte i juni inte gjorde några nämnvärda framsteg när det gäller att nå en överenskommelse om nästa fleråriga budgetram, det vill säga för 2014–2020. Parlamentet uppmanar med kraft det cypriotiska ordförandeskapet att öka sina ansträngningar på detta område och se till att Europaparlamentet är fullt delaktigt i förhandlingarna om den fleråriga budgetramen, med full respekt för dess medbeslutanderätt. Parlamentet insisterar dock på att reformen av egna medel är ett nödvändigt inslag och en förutsättning för att man ska kunna nå en överenskommelse om den fleråriga budgetramen. Parlamentet upprepar sin övertygelse att en överenskommelse om såväl intäkts- som utgiftssidan i den fleråriga budgetramen måste nås före utgången av året. Denna överenskommelse bör motsvara unionens verkliga behov och ambitioner för nästa period. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet välkomnar dessutom åtagandet att göra EU:s budget till ett verktyg för tillväxt, och konstaterar i detta sammanhang att man vid Europeiska rådets möte i juni inte gjorde några nämnvärda framsteg när det gäller att nå en överenskommelse om nästa fleråriga budgetram, det vill säga för 2014–2020. Parlamentet uppmanar med kraft det cypriotiska ordförandeskapet att öka sina ansträngningar på detta område och se till att Europaparlamentet är fullt delaktigt i förhandlingarna om den fleråriga budgetramen, med full respekt för dess medbeslutanderätt. Parlamentet insisterar dock på att reformen av egna medel är ett nödvändigt inslag och en förutsättning för att man ska kunna nå en överenskommelse om den fleråriga budgetramen. Parlamentet upprepar sin övertygelse att en överenskommelse om såväl intäkts- som utgiftssidan i den fleråriga budgetramen måste nås före utgången av året. Denna överenskommelse bör motsvara unionens verkliga behov och ambitioner för nästa period.

| 6. | Europarlamentet välkomnar uttalandet av stats- och regeringscheferna om att stärka styrningen av den inre marknaden. Parlamentet ställer sig helt och fullt bakom kommissionens utvärdering av situationen på den inre marknaden och efterlyser åtgärder för ett fullständigt förverkligande av den inre marknaden. |
| --- | --- |

6.

Europarlamentet välkomnar uttalandet av stats- och regeringscheferna om att stärka styrningen av den inre marknaden. Parlamentet ställer sig helt och fullt bakom kommissionens utvärdering av situationen på den inre marknaden och efterlyser åtgärder för ett fullständigt förverkligande av den inre marknaden.

| 7. | Europaparlamentet välkomnar utkasten till förslag i betänkandet ”Mot en verklig ekonomisk och monetär union”, som lades fram av ordförande Van Rompuy, Juncker, Barroso och Draghi och som är en bra startpunkt för övergången till en sund och verklig ekonomisk och monetär union. Parlamentet anser framför allt att förslaget om att inrätta en integrerad budgetram och en europeisk banktillsynsmyndighet också är viktiga steg mot en mer stabil, långsiktig framtid för den europeiska banksektorn. Parlamentet skulle även vilja att förslaget inbegrep ett större samhälleligt ansvarstagande från EU:s sida och stärkte insynen och ansvarsskyldigheten i samband med nya europeiska bestämmelser på detta område. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet välkomnar utkasten till förslag i betänkandet ”Mot en verklig ekonomisk och monetär union”, som lades fram av ordförande Van Rompuy, Juncker, Barroso och Draghi och som är en bra startpunkt för övergången till en sund och verklig ekonomisk och monetär union. Parlamentet anser framför allt att förslaget om att inrätta en integrerad budgetram och en europeisk banktillsynsmyndighet också är viktiga steg mot en mer stabil, långsiktig framtid för den europeiska banksektorn. Parlamentet skulle även vilja att förslaget inbegrep ett större samhälleligt ansvarstagande från EU:s sida och stärkte insynen och ansvarsskyldigheten i samband med nya europeiska bestämmelser på detta område.

| 8. | Europaparlamentet anser att det behövs brådskande åtgärder inom vart och en av de fyra grundstenar som fastställs i detta betänkande, nämligen följande:






  a) | En integrerad budgetram som tryggar den finansiella stabiliteten i framför allt euroområdet och minimerar de kostnader som de europeiska medborgarna måste bära för bankkonkurser. En sådan ram lyfter ansvaret för tillsyn till europeisk nivå, skapar gemensamma mekanismer för avveckling av banker och garanterar kundernas insättningar. |
| --- | --- | --- |

8.

Europaparlamentet anser att det behövs brådskande åtgärder inom vart och en av de fyra grundstenar som fastställs i detta betänkande, nämligen följande:

a)

En integrerad budgetram som tryggar den finansiella stabiliteten i framför allt euroområdet och minimerar de kostnader som de europeiska medborgarna måste bära för bankkonkurser. En sådan ram lyfter ansvaret för tillsyn till europeisk nivå, skapar gemensamma mekanismer för avveckling av banker och garanterar kundernas insättningar.

| b) | En integrerad budgetram för att säkerställa en sund budgetpolitik på nationell och europeisk nivå, vilken omfattar samordning, gemensamt beslutsfattande, bättre efterlevnad av reglerna samt proportionerliga steg i riktning mot gemensam emission av skuldebrev (inklusive kortfristiga finansieringsinstrument i begränsad omfattning och med vissa förbehåll, eller en successiv omvandling till skuldinlösenfond). Denna ram skulle även kunna inbegripa olika former av finansiell solidaritet. |
| --- | --- |

b)

En integrerad budgetram för att säkerställa en sund budgetpolitik på nationell och europeisk nivå, vilken omfattar samordning, gemensamt beslutsfattande, bättre efterlevnad av reglerna samt proportionerliga steg i riktning mot gemensam emission av skuldebrev (inklusive kortfristiga finansieringsinstrument i begränsad omfattning och med vissa förbehåll, eller en successiv omvandling till skuldinlösenfond). Denna ram skulle även kunna inbegripa olika former av finansiell solidaritet.

| c) | En integrerad ram för den ekonomiska politiken, som har tillräckligt många mekanismer för att säkerställa att nationella och europeiska åtgärder vidtas som främjar hållbar tillväxt, sysselsättning och konkurrenskraft samt är förenliga med en smidig funktion inom EMU. |
| --- | --- |

c)

En integrerad ram för den ekonomiska politiken, som har tillräckligt många mekanismer för att säkerställa att nationella och europeiska åtgärder vidtas som främjar hållbar tillväxt, sysselsättning och konkurrenskraft samt är förenliga med en smidig funktion inom EMU.

| d) | Säkerställande av den nödvändiga demokratiska legitimiteten och ansvarsutkrävandet för beslutsfattandet inom EMU, grundat på gemensamt ansvar för gemensamma åtgärder samt på solidaritet. |
| --- | --- |

d)

Säkerställande av den nödvändiga demokratiska legitimiteten och ansvarsutkrävandet för beslutsfattandet inom EMU, grundat på gemensamt ansvar för gemensamma åtgärder samt på solidaritet.

| 9. | Europaparlamentet välkomnar beslutet att begära att färdplanen för en verklig ekonomisk och monetär union utvecklas ytterligare, och insisterar på att parlamentet måste vara fullt delaktigt som en likvärdig partner i detta arbete, utöver dess roll som medlagstiftare. Parlamentet anser vidare att reformen av EU:s institutioner och beslutsordning inte bara bör inbegripa EU-institutionerna och de nationella parlamenten, utan också bör engagera arbetsmarknadens parter, civilsamhället och andra intressenter i en bred, allmän debatt om en djupare politisk, ekonomisk och finanspolitisk integrering av EU. Europaparlamentets och de nationella parlamentens aktiva deltagande kommer att vara av central betydelse, varvid hänsyn ska tas till gemenskapsmetoden. Protokoll nr 1 till fördraget om Europeiska unionens funktionssätt om de nationella parlamentens roll inom EU erbjuder en lämplig ram för samarbete mellan olika parlament. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet välkomnar beslutet att begära att färdplanen för en verklig ekonomisk och monetär union utvecklas ytterligare, och insisterar på att parlamentet måste vara fullt delaktigt som en likvärdig partner i detta arbete, utöver dess roll som medlagstiftare. Parlamentet anser vidare att reformen av EU:s institutioner och beslutsordning inte bara bör inbegripa EU-institutionerna och de nationella parlamenten, utan också bör engagera arbetsmarknadens parter, civilsamhället och andra intressenter i en bred, allmän debatt om en djupare politisk, ekonomisk och finanspolitisk integrering av EU. Europaparlamentets och de nationella parlamentens aktiva deltagande kommer att vara av central betydelse, varvid hänsyn ska tas till gemenskapsmetoden. Protokoll nr 1 till fördraget om Europeiska unionens funktionssätt om de nationella parlamentens roll inom EU erbjuder en lämplig ram för samarbete mellan olika parlament.

| 10. | Europaparlamentet anser likväl att det fortfarande återstår ett mycket omfattande lagstiftningsarbete för att finna en global, strukturell och övergripande lösning på krisen, och uppmanar därför kommissionen att lägga fram ett paket med lagstiftningsförslag före utgången av september 2012, i överensstämmelse med gemenskapsmetoden och utifrån dessa fyra grundstenar. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet anser likväl att det fortfarande återstår ett mycket omfattande lagstiftningsarbete för att finna en global, strukturell och övergripande lösning på krisen, och uppmanar därför kommissionen att lägga fram ett paket med lagstiftningsförslag före utgången av september 2012, i överensstämmelse med gemenskapsmetoden och utifrån dessa fyra grundstenar.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar rådet att besluta om ett samordnat program med riktade investeringar på nationell nivå för att stimulera den europeiska ekonomin. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar rådet att besluta om ett samordnat program med riktade investeringar på nationell nivå för att stimulera den europeiska ekonomin.

| 12. | Europaparlamentet förbinder sig att effektivt och snabbt fatta beslut om ovannämnda lagstiftningspaket efter att ha granskat det, förutsatt att det mottas inom begärd tidsfrist. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet förbinder sig att effektivt och snabbt fatta beslut om ovannämnda lagstiftningspaket efter att ha granskat det, förutsatt att det mottas inom begärd tidsfrist.

| 13. | Europaparlamentet framhåller dock att det kommer att dra sina egna slutsatser om lagstiftningspaketet inte mottas inom den begärda tidsfristen. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet framhåller dock att det kommer att dra sina egna slutsatser om lagstiftningspaketet inte mottas inom den begärda tidsfristen.

| 14. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen samt medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen samt medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

| 29.11.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 349/74 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 349/74

---

Onsdagen den 4 juli 2012Tillgång till grundläggande banktjänster

P7_TA(2012)0293

Europaparlamentets resolution av den 4 juli 2012 med rekommendationer till kommissionen om tillgång till grundläggande banktjänster (2012/2055(INI))

2013/C 349 E/10

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 225 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 225 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 27 oktober 2010 med titeln ”Kommissionens arbetsprogram för 2011” (COM(2010)0623), och i synnerhet hänvisningen till planerade ”bestämmelser om tillgång till grundläggande banktjänster”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 27 oktober 2010 med titeln ”Kommissionens arbetsprogram för 2011” (COM(2010)0623), och i synnerhet hänvisningen till planerade ”bestämmelser om tillgång till grundläggande banktjänster”,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 13 april 2011 med titeln ”Inremarknadsakten: Tolv åtgärder för att stimulera tillväxten och stärka förtroendet för inre marknaden””Gemensamma insatser för att skapa ny tillväxt” (COM(2011)0206), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 13 april 2011 med titeln ”Inremarknadsakten: Tolv åtgärder för att stimulera tillväxten och stärka förtroendet för inre marknaden””Gemensamma insatser för att skapa ny tillväxt” (COM(2011)0206),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande ”Europa 2020: En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande ”Europa 2020: En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla” (COM(2010)2020),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/64/EG av den 13 november 2007 om betaltjänster på den inre marknaden (1), och särskilt inrättandet av ett gemensamt eurobetalningsområde, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/64/EG av den 13 november 2007 om betaltjänster på den inre marknaden (1), och särskilt inrättandet av ett gemensamt eurobetalningsområde,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/60/EG av den 26 oktober 2005 om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt och finansiering av terrorism (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/60/EG av den 26 oktober 2005 om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt och finansiering av terrorism (2),

| — | med beaktande av kommissionens samråd om finansiell integrering: garantera tillgång till ett grundläggande bankkonto från 2009 och om tillgång till ett grundläggande betalkonto från 2010, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens samråd om finansiell integrering: garantera tillgång till ett grundläggande bankkonto från 2009 och om tillgång till ett grundläggande betalkonto från 2010,

| — | med beaktande av kommissionens rekommendation 2011/442/EU av den 18 juli 2011 om tillgång till ett grundläggande betalkonto (3) och den konsekvensbedömning som åtföljer denna (SEC(2011)0906), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rekommendation 2011/442/EU av den 18 juli 2011 om tillgång till ett grundläggande betalkonto (3) och den konsekvensbedömning som åtföljer denna (SEC(2011)0906),

| — | med beaktande av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar med titeln ”Single Market through the lens of people: A snapshot of citizens’ and businesses’ views and concerns” (SEC(2011)1003), och i synnerhet problem 7 som gäller de svårigheter som medborgarna möter när de öppnar bankkonto i medlemsstater där de inte är bosatta, |
| --- | --- |

—

med beaktande av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar med titeln ”Single Market through the lens of people: A snapshot of citizens’ and businesses’ views and concerns” (SEC(2011)1003), och i synnerhet problem 7 som gäller de svårigheter som medborgarna möter när de öppnar bankkonto i medlemsstater där de inte är bosatta,

| — | med beaktande av artiklarna 42 och 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 42 och 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor och yttrandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A7-0197/2012), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor och yttrandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A7-0197/2012), och av följande skäl:

| A. | För att den inre marknaden ska fungera väl och för att en modern social marknadsekonomi ska utvecklas måste det bland annat finnas allmän tillgång till ekonomiskt överkomliga och lättillgängliga grundläggande betaltjänster och en banksektor med samhällsansvar. |
| --- | --- |

A.

För att den inre marknaden ska fungera väl och för att en modern social marknadsekonomi ska utvecklas måste det bland annat finnas allmän tillgång till ekonomiskt överkomliga och lättillgängliga grundläggande betaltjänster och en banksektor med samhällsansvar.

| B. | Tillgången till grundläggande betaltjänster är en av förutsättningarna för att konsumenterna ska kunna dra nytta av den inre marknaden, särskilt av fri rörlighet, penningöverföringar och inköp av varor och tjänster till rimliga transaktionskostnader. Grundläggande betaltjänster är av avgörande betydelse för att konsumenterna ska kunna dra nytta av e-handeln. Den årliga alternativkostnaden för att inte ha tillgång till ett betalkonto uppskattas till mellan 185 och 365 EUR per konsument. Särskilt tillgången till grundläggande betaltjänster har alltmer blivit en förutsättning för social integrering när det gäller tillgång till sysselsättning, hälsovård och bostäder. |
| --- | --- |

B.

Tillgången till grundläggande betaltjänster är en av förutsättningarna för att konsumenterna ska kunna dra nytta av den inre marknaden, särskilt av fri rörlighet, penningöverföringar och inköp av varor och tjänster till rimliga transaktionskostnader. Grundläggande betaltjänster är av avgörande betydelse för att konsumenterna ska kunna dra nytta av e-handeln. Den årliga alternativkostnaden för att inte ha tillgång till ett betalkonto uppskattas till mellan 185 och 365 EUR per konsument. Särskilt tillgången till grundläggande betaltjänster har alltmer blivit en förutsättning för social integrering när det gäller tillgång till sysselsättning, hälsovård och bostäder.

| C. | Kommissionen uppskattar att 7 procent av unionens vuxna befolkning, dvs. cirka 30 miljoner människor, för närvarande saknar ett bankkonto och att uppskattningsvis 6,4 miljoner av dessa människor har förvägrats ett bankkonto eller inte har vågat be om ett sådant. Finansiell utestängning varierar från en medlemsstat till en annan. I vissa medlemsstater saknar många medborgare bankkonton, med det lägsta procenttalet i Rumänien och Bulgarien, där cirka 50 procent av den vuxna befolkningen saknar bankkonton. |
| --- | --- |

C.

Kommissionen uppskattar att 7 procent av unionens vuxna befolkning, dvs. cirka 30 miljoner människor, för närvarande saknar ett bankkonto och att uppskattningsvis 6,4 miljoner av dessa människor har förvägrats ett bankkonto eller inte har vågat be om ett sådant. Finansiell utestängning varierar från en medlemsstat till en annan. I vissa medlemsstater saknar många medborgare bankkonton, med det lägsta procenttalet i Rumänien och Bulgarien, där cirka 50 procent av den vuxna befolkningen saknar bankkonton.

| D. | Varje konsument har rätt att välja att inte ha ett betalkonto eller ett grundläggande betalkonto. Därför bör konsumenterna inte vara tvungna att ha ett betalkonto eller ett grundläggande betalkonto. I detta hänseende är finansiell utbildning för att peka på fördelarna med finansiell integrering viktig. |
| --- | --- |

D.

Varje konsument har rätt att välja att inte ha ett betalkonto eller ett grundläggande betalkonto. Därför bör konsumenterna inte vara tvungna att ha ett betalkonto eller ett grundläggande betalkonto. I detta hänseende är finansiell utbildning för att peka på fördelarna med finansiell integrering viktig.

| E. | Banker kan neka en person att öppna ett bankkonto om den berörda personen inte är bosatt i den medlemsstat där banken är registrerad. De svårigheter som icke bosatta i en medlemsstat möter när de önskar öppna ett konto, utgör ett hinder för en väl fungerande inre marknad. |
| --- | --- |

E.

Banker kan neka en person att öppna ett bankkonto om den berörda personen inte är bosatt i den medlemsstat där banken är registrerad. De svårigheter som icke bosatta i en medlemsstat möter när de önskar öppna ett konto, utgör ett hinder för en väl fungerande inre marknad.

| F. | Den allmänna ekonomiska och sociala utvecklingen bidrar till att många har bankkonton. Bland medlemsstaterna förklaras 33 procent av variationen i den procentsats av befolkningen som använder ett betalkonto för löpande betalningar av nivån på den ekonomiska utvecklingen, medan alltså 67 procent beror på andra faktorer, exempelvis regler eller överenskommelser om självreglering. |
| --- | --- |

F.

Den allmänna ekonomiska och sociala utvecklingen bidrar till att många har bankkonton. Bland medlemsstaterna förklaras 33 procent av variationen i den procentsats av befolkningen som använder ett betalkonto för löpande betalningar av nivån på den ekonomiska utvecklingen, medan alltså 67 procent beror på andra faktorer, exempelvis regler eller överenskommelser om självreglering.

| G. | Betaltjänstleverantörer, som agerar i enlighet med marknadslogiken, tenderar att inrikta sig på kommersiellt attraktiva konsumenter och ger därför inte i vissa fall mindre attraktiva konsumenter samma produktval. Uppförandekoderna för branschen, som införts i Tyskland, Irland, Italien, Luxemburg, Slovenien och Storbritannien, har bland annat varit resultatet av allmänhetens påtryckningar och krav på lagstiftningsinitiativ. Självregleringsinstrumenten har gett positiva eller blandade resultat och har hittills inte garanterat tillgång till grundläggande betaltjänster i alla medlemsstater. |
| --- | --- |

G.

Betaltjänstleverantörer, som agerar i enlighet med marknadslogiken, tenderar att inrikta sig på kommersiellt attraktiva konsumenter och ger därför inte i vissa fall mindre attraktiva konsumenter samma produktval. Uppförandekoderna för branschen, som införts i Tyskland, Irland, Italien, Luxemburg, Slovenien och Storbritannien, har bland annat varit resultatet av allmänhetens påtryckningar och krav på lagstiftningsinitiativ. Självregleringsinstrumenten har gett positiva eller blandade resultat och har hittills inte garanterat tillgång till grundläggande betaltjänster i alla medlemsstater.

| H. | Lagstiftningsinitiativ för att garantera tillgång till grundläggande banktjänster har gett tillfredsställande resultat. I Danmark och Finland har t.ex. nära 100 procent av hushållen tillgång till betaltjänster och i Belgien och Frankrike har antalet medborgare utan bankkonto minskat avsevärt som ett resultat av genomförande av lagstiftningsinitiativ. |
| --- | --- |

H.

Lagstiftningsinitiativ för att garantera tillgång till grundläggande banktjänster har gett tillfredsställande resultat. I Danmark och Finland har t.ex. nära 100 procent av hushållen tillgång till betaltjänster och i Belgien och Frankrike har antalet medborgare utan bankkonto minskat avsevärt som ett resultat av genomförande av lagstiftningsinitiativ.

| I. | Inte alla medlemsstater har vidtagit de åtgärder som krävs enligt kommissionens rekommendation 2011/442/EU av den 18 juli 2011 om tillgång till grundläggande betalkonto (4), och i alltför många medlemsstater finns det fortfarande inte någon rättslig eller frivillig skyldighet att tillhandahålla grundläggande betaltjänster. |
| --- | --- |

I.

Inte alla medlemsstater har vidtagit de åtgärder som krävs enligt kommissionens rekommendation 2011/442/EU av den 18 juli 2011 om tillgång till grundläggande betalkonto (4), och i alltför många medlemsstater finns det fortfarande inte någon rättslig eller frivillig skyldighet att tillhandahålla grundläggande betaltjänster.

| J. | För att vara effektivt måste ett grundläggande betalkonto vara lätt att öppna och tillhandahålla en specificerad uppsättning centrala tjänster, och det måste vidtas åtgärder för en effektiv tillsyn och tvistlösning och för att underlätta tillgång till ett sådant konto för konsumenter utan fast adress. Lagstiftningen mot penningtvätt och terroristfinansiering ska tillämpas på ett proportionellt sätt och bör aldrig användas som en ogrundad förevändning för att avvisa kommersiellt mindre attraktiva konsumenter. Kommissionen bör utreda huruvida konsumenterna måste ha en koppling till medlemsstaten för att ha rätt att öppna ett grundläggande betalkonto. |
| --- | --- |

J.

För att vara effektivt måste ett grundläggande betalkonto vara lätt att öppna och tillhandahålla en specificerad uppsättning centrala tjänster, och det måste vidtas åtgärder för en effektiv tillsyn och tvistlösning och för att underlätta tillgång till ett sådant konto för konsumenter utan fast adress. Lagstiftningen mot penningtvätt och terroristfinansiering ska tillämpas på ett proportionellt sätt och bör aldrig användas som en ogrundad förevändning för att avvisa kommersiellt mindre attraktiva konsumenter. Kommissionen bör utreda huruvida konsumenterna måste ha en koppling till medlemsstaten för att ha rätt att öppna ett grundläggande betalkonto.

| K. | Betaltjänstleverantörer bör ge tillgång till ett grundläggande betalkonto antingen kostnadsfritt eller till en rimlig kostnad. |
| --- | --- |

K.

Betaltjänstleverantörer bör ge tillgång till ett grundläggande betalkonto antingen kostnadsfritt eller till en rimlig kostnad.

| L. | Betaltjänstleverantörerna bör rikta särskild uppmärksamhet mot finansiellt sårbara konsumenter när de erbjuder övertrasseringar och ytterligare kreditprodukter för att undvika överskuldsättning. Medlemsstaterna bör undvika att eventuella avgifter för grundläggande betaltjänster hindrar finansiellt utestängda konsumenter från att få tillgång till grundläggande betaltjänster. |
| --- | --- |

L.

Betaltjänstleverantörerna bör rikta särskild uppmärksamhet mot finansiellt sårbara konsumenter när de erbjuder övertrasseringar och ytterligare kreditprodukter för att undvika överskuldsättning. Medlemsstaterna bör undvika att eventuella avgifter för grundläggande betaltjänster hindrar finansiellt utestängda konsumenter från att få tillgång till grundläggande betaltjänster.

| M. | Överskuldsättning har, delvis på grund av den sociala och ekonomiska krisen, blivit den största ”nya sociala risken” i hela unionen och skydd mot utmätning, som uteslutande bör hanteras och utvecklas uteslutande på medlemsstatsnivå, är en viktig aspekt i detta avseende. |
| --- | --- |

M.

Överskuldsättning har, delvis på grund av den sociala och ekonomiska krisen, blivit den största ”nya sociala risken” i hela unionen och skydd mot utmätning, som uteslutande bör hanteras och utvecklas uteslutande på medlemsstatsnivå, är en viktig aspekt i detta avseende.

| N. | Snedvridningar av konkurrensen bör förebyggas och konsumenternas behov i regioner med få banker bör beaktas, och därför bör initiativets tillämpningsområde vara så omfattande som möjligt. Nya utvecklingstendenser på betaltjänstmarknaden såsom förbetalda lösningar eller mobila banktjänster bör beaktas när initiativ utarbetas och bedöms på detta område. |
| --- | --- |

N.

Snedvridningar av konkurrensen bör förebyggas och konsumenternas behov i regioner med få banker bör beaktas, och därför bör initiativets tillämpningsområde vara så omfattande som möjligt. Nya utvecklingstendenser på betaltjänstmarknaden såsom förbetalda lösningar eller mobila banktjänster bör beaktas när initiativ utarbetas och bedöms på detta område.

| O. | Konsumenternas tillgång till begriplig information är av avgörande betydelse för samtliga initiativ som avser tillgång till grundläggande betaltjänster. Kommissionen bör därför uppmuntra medlemsstaterna att utarbeta målinriktade informationskampanjer som lyfter fram de särskilda behov och problem som sårbara och rörliga konsumenter utan bankkonto har. För att kunder med grundläggande betalkonton ska få hjälp på lämpligt sätt bör tjänsteleverantörerna se till att personalen har adekvat utbildning. Tjänsteleverantörerna bör också se till att eventuella intressekonflikter inte påverkar dessa kunder på ett negativt sätt. |
| --- | --- |

O.

Konsumenternas tillgång till begriplig information är av avgörande betydelse för samtliga initiativ som avser tillgång till grundläggande betaltjänster. Kommissionen bör därför uppmuntra medlemsstaterna att utarbeta målinriktade informationskampanjer som lyfter fram de särskilda behov och problem som sårbara och rörliga konsumenter utan bankkonto har. För att kunder med grundläggande betalkonton ska få hjälp på lämpligt sätt bör tjänsteleverantörerna se till att personalen har adekvat utbildning. Tjänsteleverantörerna bör också se till att eventuella intressekonflikter inte påverkar dessa kunder på ett negativt sätt.

| P. | Studenter, anställda och tjänsteleverantörer måste kunna röra sig över gränserna och ta vara på fördelarna med rörligheten inom unionen på ett lätt sätt. |
| --- | --- |

P.

Studenter, anställda och tjänsteleverantörer måste kunna röra sig över gränserna och ta vara på fördelarna med rörligheten inom unionen på ett lätt sätt.

| Q. | Öppnandet av ett betalkonto i en medlemsstat bör inte innebära att konsumenten måste avsluta ett befintligt konto i en annan medlemsstat. |
| --- | --- |

Q.

Öppnandet av ett betalkonto i en medlemsstat bör inte innebära att konsumenten måste avsluta ett befintligt konto i en annan medlemsstat.

| R. | Nuvarande krav från betaltjänstleverantörer för att öppna ett grundläggande betalkonto är restriktiva och kan förhindra rörlighet över gränserna i unionen. |
| --- | --- |

R.

Nuvarande krav från betaltjänstleverantörer för att öppna ett grundläggande betalkonto är restriktiva och kan förhindra rörlighet över gränserna i unionen.

| 1. | Europaparlamentet begär att kommissionen före september 2012 lägger fram en detaljerad bedömning av situationen i samtliga medlemsstater. Parlamentet uppmanar kommissionen att på grundval av artikel 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt senast januari 2013 lägga fram ett förslag till direktiv som säkerställer tillgång till grundläggande betaltjänster för alla konsumenter som lagligen är bosatta i unionen, i enlighet med de detaljerade rekommendationer som bifogas, såvida den detaljerade bedömningen inte visar att något sådant förslag inte behövs. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet begär att kommissionen före september 2012 lägger fram en detaljerad bedömning av situationen i samtliga medlemsstater. Parlamentet uppmanar kommissionen att på grundval av artikel 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt senast januari 2013 lägga fram ett förslag till direktiv som säkerställer tillgång till grundläggande betaltjänster för alla konsumenter som lagligen är bosatta i unionen, i enlighet med de detaljerade rekommendationer som bifogas, såvida den detaljerade bedömningen inte visar att något sådant förslag inte behövs.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar att rekommendationerna står i överensstämmelse med de grundläggande rättigheterna och subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet konstaterar att rekommendationerna står i överensstämmelse med de grundläggande rättigheterna och subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna.

| 3. | Europaparlamentet anser att det begärda förslaget inte får några ekonomiska konsekvenser för Europeiska unionens budget. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet anser att det begärda förslaget inte får några ekonomiska konsekvenser för Europeiska unionens budget.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution och bifogade detaljerade rekommendationer till kommissionen och rådet samt till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution och bifogade detaljerade rekommendationer till kommissionen och rådet samt till medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  EUT L 319, 5.12.2007, s. 1.

(2)  EUT L 309, 25.11.2005, s. 15.

(3)  EUT L 190, 21.7.2011, s. 87.

(4)  EUT L 190, 21.7.2011, s. 87.

---

Onsdagen den 4 juli 2012BILAGA TILL RESOLUTIONEN:

DETALJERADE REKOMMENDATIONER OM INNEHÅLLET I DET BEGÄRDA FÖRSLAGET

Europaparlamentet anser att det direktiv som ska antas bör syfta till att reglera följande:

Rekommendation 1 (om tillämpningsområde)

| 1. | Begreppet ett ”grundläggande betalkonto” bör definieras som ett betalkonto som erbjuds enligt bestämmelserna i förslaget till lagstiftning. Betalkonton av grundläggande natur som inte till fullo följer dessa bestämmelser bör inte anses omfattas av detta begrepp. |
| --- | --- |

1.

Begreppet ett ”grundläggande betalkonto” bör definieras som ett betalkonto som erbjuds enligt bestämmelserna i förslaget till lagstiftning. Betalkonton av grundläggande natur som inte till fullo följer dessa bestämmelser bör inte anses omfattas av detta begrepp.

| 2. | Direktivet bör föreskriva att medlemsstaterna ska säkerställa tillgång till grundläggande betaltjänster genom att i princip ålägga alla betaltjänstleverantörer, enligt definitionen i artikel 4.9 i direktiv 2007/64/EC, som erbjuder betalkonton till konsumenter som en del av sin ordinarie affärsverksamhet, att tillhandahålla grundläggande betalkonton. |
| --- | --- |

2.

Direktivet bör föreskriva att medlemsstaterna ska säkerställa tillgång till grundläggande betaltjänster genom att i princip ålägga alla betaltjänstleverantörer, enligt definitionen i artikel 4.9 i direktiv 2007/64/EC, som erbjuder betalkonton till konsumenter som en del av sin ordinarie affärsverksamhet, att tillhandahålla grundläggande betalkonton.

| 3. | Alla lagstiftningsinitiativ bör respektera subsidiaritetsprincipen och beakta befintliga lagstiftade och frivilliga arrangemang i medlemsstaterna där rätten till tillgång och användning av grundläggande betalkonton redan framgångsrikt säkerställas. |
| --- | --- |

3.

Alla lagstiftningsinitiativ bör respektera subsidiaritetsprincipen och beakta befintliga lagstiftade och frivilliga arrangemang i medlemsstaterna där rätten till tillgång och användning av grundläggande betalkonton redan framgångsrikt säkerställas.

| 4. | För att undvika onödiga bördor för betaltjänstleverantörer som inte erbjuder betalkonton till konsumenter, bör därför följande undantas från skyldigheten att tillhandahålla ett grundläggande betalkonto:






  a) | Betaltjänstleverantörer enligt led e och f i artikel 1.1 i direktiv 2007/64/EG. |
| --- | --- | --- |

4.

För att undvika onödiga bördor för betaltjänstleverantörer som inte erbjuder betalkonton till konsumenter, bör därför följande undantas från skyldigheten att tillhandahålla ett grundläggande betalkonto:

a)

Betaltjänstleverantörer enligt led e och f i artikel 1.1 i direktiv 2007/64/EG.

| b) | Betalningsinstitut som bara har tillstånd att tillhandahålla en eller flera av de betaltjänster som är förtecknade i led 4–7 i bilagan till direktiv 2007/64/EG. |
| --- | --- |

b)

Betalningsinstitut som bara har tillstånd att tillhandahålla en eller flera av de betaltjänster som är förtecknade i led 4–7 i bilagan till direktiv 2007/64/EG.

| 5. | Medlemsstaterna bör ha rätt att undanta andra betaltjänstleverantörer från skyldigheter att tillhandahålla ett grundläggande betalkonto. Eventuella undantag bör grunda sig på objektiva och mycket restriktiva kriterier och bör endast omfatta betaltjänstleverantörer som bedriver sin verksamhet utan vinstsyfte eller som inte sysslar med allmänna betaltjänster för privatkunder. Eventuella undantag får inte undergräva konsumenternas rätt till tillgång och bör vara så få som möjligt för att minimera de negativa effekterna för konkurrensen. |
| --- | --- |

5.

Medlemsstaterna bör ha rätt att undanta andra betaltjänstleverantörer från skyldigheter att tillhandahålla ett grundläggande betalkonto. Eventuella undantag bör grunda sig på objektiva och mycket restriktiva kriterier och bör endast omfatta betaltjänstleverantörer som bedriver sin verksamhet utan vinstsyfte eller som inte sysslar med allmänna betaltjänster för privatkunder. Eventuella undantag får inte undergräva konsumenternas rätt till tillgång och bör vara så få som möjligt för att minimera de negativa effekterna för konkurrensen.

Rekommendation 2 (om tillgångs- och identifieringskrav)

| 6. | Den lagstiftning som ska antas bör säkerställa att varje konsument, dvs. varje fysisk person som agerar i andra syften än handels-, affärs-, hantverks- eller yrkesverksamhet och som lagligen är bosatt i unionen, har rätt att öppna och använda ett grundläggande betalkonto hos en betaltjänstleverantör som verkar i en medlemsstat, förutsatt att konsumenten inte redan har ett grundläggande betalkonto i den medlemsstaten. Medlemsstaterna bör säkerställa att det finns fungerande mekanismer tillgängliga så att konsumenterna kan stänga ett normalt betalkonto om de vill gå över till eller byta till ett grundläggande betalkonto. En identitetshandling bör krävas för att öppna ett grundläggande betalkonto. |
| --- | --- |

6.

Den lagstiftning som ska antas bör säkerställa att varje konsument, dvs. varje fysisk person som agerar i andra syften än handels-, affärs-, hantverks- eller yrkesverksamhet och som lagligen är bosatt i unionen, har rätt att öppna och använda ett grundläggande betalkonto hos en betaltjänstleverantör som verkar i en medlemsstat, förutsatt att konsumenten inte redan har ett grundläggande betalkonto i den medlemsstaten. Medlemsstaterna bör säkerställa att det finns fungerande mekanismer tillgängliga så att konsumenterna kan stänga ett normalt betalkonto om de vill gå över till eller byta till ett grundläggande betalkonto. En identitetshandling bör krävas för att öppna ett grundläggande betalkonto.

| 7. | Den lagstiftning som ska antas bör säkerställa att det inte är onödigt besvärligt för konsumenterna att visa att de inte redan har ett grundläggande betalkonto. Detta skulle bland annat kunna uppnås genom att kräva att konsumenten lämnar en försäkran på heder och samvete. |
| --- | --- |

7.

Den lagstiftning som ska antas bör säkerställa att det inte är onödigt besvärligt för konsumenterna att visa att de inte redan har ett grundläggande betalkonto. Detta skulle bland annat kunna uppnås genom att kräva att konsumenten lämnar en försäkran på heder och samvete.

| 8. | Kriterier som inkomstnivå eller inkomstens regelbundenhet, anställning, kredithistoria, skuldnivå, kontoinnehavarens situation när det gäller konkurs eller förväntad omsättning på kontot bör inte beaktas vid öppnandet av ett grundläggande betalkonto. Inköp av andra produkter eller tjänster, såsom försäkringar, får under inga omständigheter vara ett villkor för att få tillgång till ett grundläggande betalkonto eller ett ytterligare konto. |
| --- | --- |

8.

Kriterier som inkomstnivå eller inkomstens regelbundenhet, anställning, kredithistoria, skuldnivå, kontoinnehavarens situation när det gäller konkurs eller förväntad omsättning på kontot bör inte beaktas vid öppnandet av ett grundläggande betalkonto. Inköp av andra produkter eller tjänster, såsom försäkringar, får under inga omständigheter vara ett villkor för att få tillgång till ett grundläggande betalkonto eller ett ytterligare konto.

| 9. | Enligt förslaget bör ett grundläggande betalkonto kunna förvägras eller annulleras enbart under objektivt motiverade omständigheter enligt relevant unionslagstiftning eller nationell lagstiftning som inte avser kriterierna i punkt 8, exempelvis vid






  a) | oförenlighet med lagstiftningen mot penningtvätt och terroristfinansiering, |
| --- | --- | --- |

9.

Enligt förslaget bör ett grundläggande betalkonto kunna förvägras eller annulleras enbart under objektivt motiverade omständigheter enligt relevant unionslagstiftning eller nationell lagstiftning som inte avser kriterierna i punkt 8, exempelvis vid

a)

oförenlighet med lagstiftningen mot penningtvätt och terroristfinansiering,

| b) | bedrägeri, missbruk av förtroende eller förfalskning av dokument, |
| --- | --- |

b)

bedrägeri, missbruk av förtroende eller förfalskning av dokument,

| c) | allvarliga och återkommande överträdelser av de skyldigheter som är förenade med grundläggande betalkonton. |
| --- | --- |

c)

allvarliga och återkommande överträdelser av de skyldigheter som är förenade med grundläggande betalkonton.

| 10. | Vid behov bör medlemsstaterna införa icke-diskriminerande och flexibla åtgärder för att hjälpa konsumenterna att uppfylla kraven på kundkontroll samtidigt som de iakttar lagstiftningen mot penningtvätt och terroristfinansiering. Sådana åtgärder bör särskilt ta hänsyn till de behov som konsumenter utan fast adress har. |
| --- | --- |

10.

Vid behov bör medlemsstaterna införa icke-diskriminerande och flexibla åtgärder för att hjälpa konsumenterna att uppfylla kraven på kundkontroll samtidigt som de iakttar lagstiftningen mot penningtvätt och terroristfinansiering. Sådana åtgärder bör särskilt ta hänsyn till de behov som konsumenter utan fast adress har.

| 11. | För att underlätta detta bör medlemsstaterna få klassificera grundläggande betalkonton som lågriskprodukter i enlighet med artikel 3.3 i kommissionens direktiv 2006/70/EG om genomförande av direktiv 2005/60/EG. Tjänsteleverantörer kan då bli skyldiga att tillämpa förenklade krav på kundkontroll. Kommissionen bör sträva efter att ytterligare klargöra tolkningar av lagstiftningen om penningtvätt och terroristfinansiering för att se till att de, i samband med grundläggande banktjänster, tillämpas på ett balanserat och proportionerligt sätt. Ingen bör nekas tillgång till eller diskvalificeras från ett grundläggande betalkonto på dessa grunder såvida det inte finns välgrundade och objektiva skäl för detta. Sådana regler bör aldrig användas som en ogrundad förevändning att avvisa kommersiellt mindre attraktiva konsumenter. |
| --- | --- |

11.

För att underlätta detta bör medlemsstaterna få klassificera grundläggande betalkonton som lågriskprodukter i enlighet med artikel 3.3 i kommissionens direktiv 2006/70/EG om genomförande av direktiv 2005/60/EG. Tjänsteleverantörer kan då bli skyldiga att tillämpa förenklade krav på kundkontroll. Kommissionen bör sträva efter att ytterligare klargöra tolkningar av lagstiftningen om penningtvätt och terroristfinansiering för att se till att de, i samband med grundläggande banktjänster, tillämpas på ett balanserat och proportionerligt sätt. Ingen bör nekas tillgång till eller diskvalificeras från ett grundläggande betalkonto på dessa grunder såvida det inte finns välgrundade och objektiva skäl för detta. Sådana regler bör aldrig användas som en ogrundad förevändning att avvisa kommersiellt mindre attraktiva konsumenter.

| 12. | Den lagstiftning som ska antas bör tvinga betaltjänstleverantörerna att agera transparent i samband med beslut om att neka eller avsluta ett grundläggande betalkonto, samtidigt som lagstiftningen mot penningtvätt och terroristfinansiering samt om förebyggande och utredningar av brott respekteras. Betaltjänstleverantören bör informera konsumenten skriftligen om orsaken till vägran att öppna ett grundläggande betalkonto eller beslutet om att avsluta ett grundläggande betalkonto, så att konsumenten kan ifrågasätta betaltjänstleverantörens beslut. Tjänsteleverantören bör också vara skyldig att informera konsumenten om möjligheterna till alternativa tvistlösningar. |
| --- | --- |

12.

Den lagstiftning som ska antas bör tvinga betaltjänstleverantörerna att agera transparent i samband med beslut om att neka eller avsluta ett grundläggande betalkonto, samtidigt som lagstiftningen mot penningtvätt och terroristfinansiering samt om förebyggande och utredningar av brott respekteras. Betaltjänstleverantören bör informera konsumenten skriftligen om orsaken till vägran att öppna ett grundläggande betalkonto eller beslutet om att avsluta ett grundläggande betalkonto, så att konsumenten kan ifrågasätta betaltjänstleverantörens beslut. Tjänsteleverantören bör också vara skyldig att informera konsumenten om möjligheterna till alternativa tvistlösningar.

| 13. | Den lagstiftning som ska antas bör kräva att tjänsteleverantören ska agera snabbt när denne kontrollerar huruvida konsumenten har rätt till tillgång till ett grundläggande betalkonto, och tjänsteleverantören måste informera konsumenten, skriftligen och med motivering, om orsakerna till varje försening som överstiger två veckor. Orsaker som ligger inom tjänsteleverantörens ansvarsområde – såsom en alltför hög arbetsbelastning – bör inte motivera en sådan försening. Tjänsteleverantören kan kräva att konsumenterna ska vara fysiskt närvarande i den närmast tillgängliga filialen när de ska öppna kontot. Om det emellertid skulle vara omöjligt eller orimligt betungande för konsumenterna att vara fysiskt närvarande bör man finna andra lösningar. |
| --- | --- |

13.

Den lagstiftning som ska antas bör kräva att tjänsteleverantören ska agera snabbt när denne kontrollerar huruvida konsumenten har rätt till tillgång till ett grundläggande betalkonto, och tjänsteleverantören måste informera konsumenten, skriftligen och med motivering, om orsakerna till varje försening som överstiger två veckor. Orsaker som ligger inom tjänsteleverantörens ansvarsområde – såsom en alltför hög arbetsbelastning – bör inte motivera en sådan försening. Tjänsteleverantören kan kräva att konsumenterna ska vara fysiskt närvarande i den närmast tillgängliga filialen när de ska öppna kontot. Om det emellertid skulle vara omöjligt eller orimligt betungande för konsumenterna att vara fysiskt närvarande bör man finna andra lösningar.

Rekommendation 3 (om funktioner och kostnader)

| 14. | Lagstiftningen bör göra det möjligt för användaren av ett grundläggande betalkonto att göra alla väsentliga betalningstransaktioner, exempelvis erhålla inkomster eller bidrag, betala räkningar eller skatter samt köpa varor och tjänster både direkt av säljaren eller på distans med användning av vanliga nationella system. |
| --- | --- |

14.

Lagstiftningen bör göra det möjligt för användaren av ett grundläggande betalkonto att göra alla väsentliga betalningstransaktioner, exempelvis erhålla inkomster eller bidrag, betala räkningar eller skatter samt köpa varor och tjänster både direkt av säljaren eller på distans med användning av vanliga nationella system.

| 15. | Medlemsstaterna bör, om de finner det lämpligt, kunna tillåta betaltjänstleverantörer att vid behov erbjuda mindre övertrasseringar som en buffert för att täcka tillfälliga negativa saldon. Betaltjänstleverantörer bör dessutom om det är lämpligt få erbjuda kreditprodukter som separata tjänster till kunder med grundläggande betalkonton. Tillgången till eller användningen av det grundläggande betalkontot bör på inget sätt begränsas eller villkoras av köp av sådana tjänster eller produkter. Avgifterna för sådana övertrasseringar och för separata kreditprodukter bör vara transparenta och åtminstone lika gynnsamma som betaltjänstleverantörens normala prispolitik. |
| --- | --- |

15.

Medlemsstaterna bör, om de finner det lämpligt, kunna tillåta betaltjänstleverantörer att vid behov erbjuda mindre övertrasseringar som en buffert för att täcka tillfälliga negativa saldon. Betaltjänstleverantörer bör dessutom om det är lämpligt få erbjuda kreditprodukter som separata tjänster till kunder med grundläggande betalkonton. Tillgången till eller användningen av det grundläggande betalkontot bör på inget sätt begränsas eller villkoras av köp av sådana tjänster eller produkter. Avgifterna för sådana övertrasseringar och för separata kreditprodukter bör vara transparenta och åtminstone lika gynnsamma som betaltjänstleverantörens normala prispolitik.

| 16. | Tillgången till ett grundläggande betalkonto bör vara kostnadsfri eller tillhandahållas till en rimlig kostnad. Om avgifter tas ut bör dessa vara transparenta. Varje medlemsstat bör få sätta en övre gräns för de totala årsavgifterna för att öppna och använda ett grundläggande betalkonto. Kommissionen bör bedöma om det är möjligt att införa en övre gräns i unionen för de totala årsavgifterna för att öppna och använda ett grundläggande betalkonto. Kommissionen bör även utreda hur man kan anpassa denna unionsgräns efter nationella omständigheter såsom allmänna konsumentprisnivåer, inkomstnivåer och genomsnittliga avgifter i samband med normala betalkonton. Betaltjänstleverantörer bör vara skyldiga att se till att ett grundläggande betalkonto alltid, oavsett hur man gör jämförelsen, är den av deras produkter som är det billigaste kontot för att utföra grundläggande betalningstransaktioner. |
| --- | --- |

16.

Tillgången till ett grundläggande betalkonto bör vara kostnadsfri eller tillhandahållas till en rimlig kostnad. Om avgifter tas ut bör dessa vara transparenta. Varje medlemsstat bör få sätta en övre gräns för de totala årsavgifterna för att öppna och använda ett grundläggande betalkonto. Kommissionen bör bedöma om det är möjligt att införa en övre gräns i unionen för de totala årsavgifterna för att öppna och använda ett grundläggande betalkonto. Kommissionen bör även utreda hur man kan anpassa denna unionsgräns efter nationella omständigheter såsom allmänna konsumentprisnivåer, inkomstnivåer och genomsnittliga avgifter i samband med normala betalkonton. Betaltjänstleverantörer bör vara skyldiga att se till att ett grundläggande betalkonto alltid, oavsett hur man gör jämförelsen, är den av deras produkter som är det billigaste kontot för att utföra grundläggande betalningstransaktioner.

| 17. | Eventuella straffavgifter bör vara rimliga och åtminstone lika förmånliga som tjänsteleverantörens vanliga prispolitik. Straffavgifter bör inte inkluderas vid uträkningen av de sammanlagda årliga avgifterna. |
| --- | --- |

17.

Eventuella straffavgifter bör vara rimliga och åtminstone lika förmånliga som tjänsteleverantörens vanliga prispolitik. Straffavgifter bör inte inkluderas vid uträkningen av de sammanlagda årliga avgifterna.

| 18. | Tjänsteleverantörer bör bara vara skyldiga att inkludera funktioner som ingår i deras ordinarie erbjudande. Då detta är fallet bör ett grundläggande betalkonto innehålla följande tjänster: |
| --- | --- |

18.

Tjänsteleverantörer bör bara vara skyldiga att inkludera funktioner som ingår i deras ordinarie erbjudande. Då detta är fallet bör ett grundläggande betalkonto innehålla följande tjänster:

A.   Grundläggande kontoförvaltningstjänster

| a) | Öppnandet och avslutandet av betalkontot. |
| --- | --- |

a)

Öppnandet och avslutandet av betalkontot.

| b) | Tjänster som möjliggör att kontanter sätts in och transaktioner mottas på ett betalkonto. |
| --- | --- |

b)

Tjänster som möjliggör att kontanter sätts in och transaktioner mottas på ett betalkonto.

| c) | Tjänster som möjliggör kontantuttag från ett betalkonto. |
| --- | --- |

c)

Tjänster som möjliggör kontantuttag från ett betalkonto.

| d) | Tillhandahållande av kontoutdrag. |
| --- | --- |

d)

Tillhandahållande av kontoutdrag.

B.   Standardbetaltjänster

| a) | Överföring av medel i den medlemsstats valuta där kontot har öppnats via genomförande av betalningar, inbegripet mellan banker. |
| --- | --- |

a)

Överföring av medel i den medlemsstats valuta där kontot har öppnats via genomförande av betalningar, inbegripet mellan banker.

| b) | Överföring av medel i den medlemsstats valuta där kontot har öppnats via genomförande av betalningstransaktioner genom ett betalkort som inte tillåter genomförandet av betalningstransaktioner som skulle medföra ett negativt saldo för betalkontot. |
| --- | --- |

b)

Överföring av medel i den medlemsstats valuta där kontot har öppnats via genomförande av betalningstransaktioner genom ett betalkort som inte tillåter genomförandet av betalningstransaktioner som skulle medföra ett negativt saldo för betalkontot.

| c) | Genomförande av stående betalningsorder i den medlemsstats valuta där kontot har öppnats, även mellan banker. |
| --- | --- |

c)

Genomförande av stående betalningsorder i den medlemsstats valuta där kontot har öppnats, även mellan banker.

| d) | Genomförande av autogireringar i den medlemsstats valuta där kontot har öppnats, även mellan banker i medlemsstater där användningen av dessa är nödvändig för att genomföra väsentliga transaktioner. |
| --- | --- |

d)

Genomförande av autogireringar i den medlemsstats valuta där kontot har öppnats, även mellan banker i medlemsstater där användningen av dessa är nödvändig för att genomföra väsentliga transaktioner.

Det bör inte finnas någon begränsning för antalet utförda ärenden under avsnitt A eller avsnitt B. För genomförandet av tjänsterna under avsnitt A och B bör konsumenten ha rätt till icke-diskriminerande tillgång till de olika kanaler som tjänsteleverantören erbjuder, såsom manuella transaktioner över disk i filialer, transaktioner via uttagsautomater, inklusive andra tjänsteleverantörers uttagsautomater där detta är tekniskt möjligt, online-banktjänster och telefonbanktjänster.

C.   Ytterligare tjänster

Medlemsstaterna kan begära att ytterligare funktioner ska knytas till det grundläggande betalkontot. Betaltjänstleverantörer bör även ha rätt att på eget initiativ utöka uppsättningen funktioner, exempelvis en mekanism för besparingar eller internationella penningöverföringar till eller från konton utanför unionen.

Rekommendation 4 (om information)

| 19. | Medlemsstaterna bör förse konsumenterna med nödvändig och begriplig information om tillgången till grundläggande betalkonton, och denna bör särskilt rikta in sig på de särskilda behov och problem som sårbara och rörliga konsumenter utan bankkonton har. Kommissionen och medlemsstaterna bör bidra till en hög medvetenhet hos konsumenterna och intressenterna. Tjänsteleverantörerna bör använda sig av olika tillgängliga kanaler, t.ex. sina webbplatser och, i förekommande fall, filialer, där informationen bör vara synlig för konsumenterna. |
| --- | --- |

19.

Medlemsstaterna bör förse konsumenterna med nödvändig och begriplig information om tillgången till grundläggande betalkonton, och denna bör särskilt rikta in sig på de särskilda behov och problem som sårbara och rörliga konsumenter utan bankkonton har. Kommissionen och medlemsstaterna bör bidra till en hög medvetenhet hos konsumenterna och intressenterna. Tjänsteleverantörerna bör använda sig av olika tillgängliga kanaler, t.ex. sina webbplatser och, i förekommande fall, filialer, där informationen bör vara synlig för konsumenterna.

| 20. | Medlemsstaterna bör uppmana bankerna att utveckla ett stöd för de mest sårbara kunderna, i syfte att få dem att ta sitt ansvar och hjälpa dem att sköta sin budget. |
| --- | --- |

20.

Medlemsstaterna bör uppmana bankerna att utveckla ett stöd för de mest sårbara kunderna, i syfte att få dem att ta sitt ansvar och hjälpa dem att sköta sin budget.

| 21. | För att kunder med grundläggande betalkonton ska få hjälp på lämpligt sätt bör den lagstiftning som ska antas föreskriva att tjänsteleverantörerna ska se till att personalen har adekvat utbildning och att eventuella intressekonflikter inte påverkar dessa kunder på ett negativt sätt. |
| --- | --- |

21.

För att kunder med grundläggande betalkonton ska få hjälp på lämpligt sätt bör den lagstiftning som ska antas föreskriva att tjänsteleverantörerna ska se till att personalen har adekvat utbildning och att eventuella intressekonflikter inte påverkar dessa kunder på ett negativt sätt.

| 22. | Informationskraven till följd av den lagstiftning som ska antas bör inte påverka kraven i direktiv 2007/64/EG om tillhandahållande av information till konsumenter. |
| --- | --- |

22.

Informationskraven till följd av den lagstiftning som ska antas bör inte påverka kraven i direktiv 2007/64/EG om tillhandahållande av information till konsumenter.

Rekommendation 5 (om tillsyn, tvistlösning och kompensation)

| 23. | Den lagstiftning som ska antas bör ålägga de nationella myndigheterna att utse behöriga myndigheter som ska se till och övervaka att lagstiftningens krav verkligen efterlevs. Dessa utsedda behöriga myndigheter bör vara oberoende av betaltjänstleverantörerna. |
| --- | --- |

23.

Den lagstiftning som ska antas bör ålägga de nationella myndigheterna att utse behöriga myndigheter som ska se till och övervaka att lagstiftningens krav verkligen efterlevs. Dessa utsedda behöriga myndigheter bör vara oberoende av betaltjänstleverantörerna.

| 24. | Medlemsstaterna bör vara skyldiga att specificera de principer för påföljder som ska drabba tjänsteleverantörer som inte efterlever reglerna för grundläggande betalkonton, däribland påföljder för överträdelser av statistiska krav enligt punkt 25. |
| --- | --- |

24.

Medlemsstaterna bör vara skyldiga att specificera de principer för påföljder som ska drabba tjänsteleverantörer som inte efterlever reglerna för grundläggande betalkonton, däribland påföljder för överträdelser av statistiska krav enligt punkt 25.

| 25. | Medlemsstaterna bör åläggas att se till att tjänsteleverantörerna fortlöpande förser de behöriga nationella myndigheterna med tillförlitlig information om antalet öppnade grundläggande betalkonton, antalet ansökningar om grundläggande betalkonton som avslagits och orsakerna till dessa avslag samt antalet konton som avslutats. Tjänsteleverantörerna bör också göra detaljerad information tillgänglig för de behöriga nationella myndigheterna om kostnaderna i samband med grundläggande betalkonton. |
| --- | --- |

25.

Medlemsstaterna bör åläggas att se till att tjänsteleverantörerna fortlöpande förser de behöriga nationella myndigheterna med tillförlitlig information om antalet öppnade grundläggande betalkonton, antalet ansökningar om grundläggande betalkonton som avslagits och orsakerna till dessa avslag samt antalet konton som avslutats. Tjänsteleverantörerna bör också göra detaljerad information tillgänglig för de behöriga nationella myndigheterna om kostnaderna i samband med grundläggande betalkonton.

| 26. | Medlemsstaterna bör varje år förse kommissionen och Europeiska bankmyndigheten med den sammanställda information som avses i punkt 25. Uppgifterna bör offentliggöras i en sammanställd och begriplig form. |
| --- | --- |

26.

Medlemsstaterna bör varje år förse kommissionen och Europeiska bankmyndigheten med den sammanställda information som avses i punkt 25. Uppgifterna bör offentliggöras i en sammanställd och begriplig form.

| 27. | Medlemsstaterna bör se till att det införs lämpliga och effektiva förfaranden för klagomål och upprättelse för att tvistlösning utanför domstol mellan betaltjänstleverantörer och konsumenter om rättigheter och skyldigheter enligt principerna i den lagstiftning som ska antas, varvid befintliga organ ska utnyttjas när så är lämpligt. Organen för alternativ tvistlösning måste vara oberoende, lätt tillgängliga och dess tjänster bör vara kostnadsfria. För att uppnå opartiskhet måste tjänsteleverantörer, konsumenter och andra användare företrädas jämbördigt i organen. Medlemsstaterna bör åläggas att se till att alla tjänsteleverantörer som erbjuder grundläggande betalkonton tillhör ett eller flera sådana organ som sysslar med förfaranden för klagomål och upprättelse. |
| --- | --- |

27.

Medlemsstaterna bör se till att det införs lämpliga och effektiva förfaranden för klagomål och upprättelse för att tvistlösning utanför domstol mellan betaltjänstleverantörer och konsumenter om rättigheter och skyldigheter enligt principerna i den lagstiftning som ska antas, varvid befintliga organ ska utnyttjas när så är lämpligt. Organen för alternativ tvistlösning måste vara oberoende, lätt tillgängliga och dess tjänster bör vara kostnadsfria. För att uppnå opartiskhet måste tjänsteleverantörer, konsumenter och andra användare företrädas jämbördigt i organen. Medlemsstaterna bör åläggas att se till att alla tjänsteleverantörer som erbjuder grundläggande betalkonton tillhör ett eller flera sådana organ som sysslar med förfaranden för klagomål och upprättelse.

| 28. | Medlemsstaterna bör vara tvungna att se till att dessa organ för alternativ tvistlösning aktivt samarbetar för att lösa gränsöverskridande tvister. Vid tvister mellan parter i olika länder bör nätverket för klagomål mot finansiella tjänster, FIN-Net, användas för att behandla konsumentklagomål. |
| --- | --- |

28.

Medlemsstaterna bör vara tvungna att se till att dessa organ för alternativ tvistlösning aktivt samarbetar för att lösa gränsöverskridande tvister. Vid tvister mellan parter i olika länder bör nätverket för klagomål mot finansiella tjänster, FIN-Net, användas för att behandla konsumentklagomål.

Rekommendation 6 (om genomförande och översyn)

| 29. | Den lagstiftning som ska antas bör genomföras av medlemsstaterna inom 12 månader från datumet för offentliggörandet i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

29.

Den lagstiftning som ska antas bör genomföras av medlemsstaterna inom 12 månader från datumet för offentliggörandet i Europeiska unionens officiella tidning.

| 30. | I nära samarbete med medlemsstaterna och berörda parter bör kommissionen inom tre år efter direktivets ikraftträdande och vart femte år därefter offentliggöra en rapport om dess tillämpning. Denna rapport bör utvärdera






  a) | huruvida medlemsstaterna till fullo genomfört lagstiftningen, |
| --- | --- | --- |

30.

I nära samarbete med medlemsstaterna och berörda parter bör kommissionen inom tre år efter direktivets ikraftträdande och vart femte år därefter offentliggöra en rapport om dess tillämpning. Denna rapport bör utvärdera

a)

huruvida medlemsstaterna till fullo genomfört lagstiftningen,

| b) | framsteg när det gäller att säkerställa tillgång till grundläggande betaltjänster för samtliga medborgare i unionen, inbegripet både direkta och indirekta effekter av direktivets bestämmelser när det gäller att bekämpa finansiell utestängning, |
| --- | --- |

b)

framsteg när det gäller att säkerställa tillgång till grundläggande betaltjänster för samtliga medborgare i unionen, inbegripet både direkta och indirekta effekter av direktivets bestämmelser när det gäller att bekämpa finansiell utestängning,

| c) | medvetenheten bland de konsumenter som direktivet riktar sig till när det gäller tillgängligheten och särdragen för grundläggande betalkonton och konsumenträttigheterna i samband med dessa bankkonton, |
| --- | --- |

c)

medvetenheten bland de konsumenter som direktivet riktar sig till när det gäller tillgängligheten och särdragen för grundläggande betalkonton och konsumenträttigheterna i samband med dessa bankkonton,

| d) | avgifter i samband med tillhandahållandet av grundläggande betalkonton, även i förhållande till konsumentprisnivåer, |
| --- | --- |

d)

avgifter i samband med tillhandahållandet av grundläggande betalkonton, även i förhållande till konsumentprisnivåer,

| e) | bästa praxis och konkreta rekommendationer för medlemsstater med hög eller fortsatt hög nivå när det gäller konsumenter som är utestängda från betaltjänster, |
| --- | --- |

e)

bästa praxis och konkreta rekommendationer för medlemsstater med hög eller fortsatt hög nivå när det gäller konsumenter som är utestängda från betaltjänster,

| f) | effekter för integreringen och skapandet av en inre marknad för banktjänster till privatkunder i hela unionen samt snedvridningar av konkurrensen mellan betaltjänstleverantörer som erbjuder grundläggande betalkonton. |
| --- | --- |

f)

effekter för integreringen och skapandet av en inre marknad för banktjänster till privatkunder i hela unionen samt snedvridningar av konkurrensen mellan betaltjänstleverantörer som erbjuder grundläggande betalkonton.

Rapporten bör i förekommande fall åtföljas av ett förslag till ändring av denna lagstiftning och av rekommendationer för ett bättre genomförande i medlemsstaterna. Rapporten bör överlämnas till Europaparlamentet och rådet.

| 31. | Kommissionen bör komplettera förslaget till direktiv om grundläggande betaltjänster med ytterligare initiativ som syftar till att ytterligare integrera och harmonisera banktjänster till privatpersoner och till att förebygga finansiell utestängning. Ett sådant paket bör särskilt






  a) | förbättra konkurrensen i samband med betaltjänster genom att






  i) | se till att prissättningen på avgifter i samband med betalkonton är transparent och jämförbar så att konsumenterna kan jämföra olika bankers tariffer och leta efter bättre erbjudanden och genom att |
| --- | --- | --- | --- |

31.

Kommissionen bör komplettera förslaget till direktiv om grundläggande betaltjänster med ytterligare initiativ som syftar till att ytterligare integrera och harmonisera banktjänster till privatpersoner och till att förebygga finansiell utestängning. Ett sådant paket bör särskilt

a)

förbättra konkurrensen i samband med betaltjänster genom att

i)

se till att prissättningen på avgifter i samband med betalkonton är transparent och jämförbar så att konsumenterna kan jämföra olika bankers tariffer och leta efter bättre erbjudanden och genom att

| ii) | avskaffa alla tekniska och administrativa hinder för att byta betalkonto så att konsumenterna lätt kan flytta sitt bankkonto från en bank till en annan, |
| --- | --- |

ii)

avskaffa alla tekniska och administrativa hinder för att byta betalkonto så att konsumenterna lätt kan flytta sitt bankkonto från en bank till en annan,

| b) | förbättra säljarnas acceptans av olika typer av betalningsmetoder så att konsumenterna kan dra nytta av fördelarna med e-handeln; med detta i tankarna bör säljarna allmänt erbjuda möjligheten att betala med ett grundläggande betalkort utan någon extra kostnad, |
| --- | --- |

b)

förbättra säljarnas acceptans av olika typer av betalningsmetoder så att konsumenterna kan dra nytta av fördelarna med e-handeln; med detta i tankarna bör säljarna allmänt erbjuda möjligheten att betala med ett grundläggande betalkort utan någon extra kostnad,

| c) | ytterligare klargöra tolkningar av regler mot penningtvätt och terroristfinansiering för att se till att de aldrig används som en ogrundad förevändning för att avvisa kommersiellt sett mindre attraktiva konsumenter, |
| --- | --- |

c)

ytterligare klargöra tolkningar av regler mot penningtvätt och terroristfinansiering för att se till att de aldrig används som en ogrundad förevändning för att avvisa kommersiellt sett mindre attraktiva konsumenter,

| d) | förbättra den finansiella utbildningen, även i skolorna, bekämpa överskuldsättning, den största ”nya sociala risken” i hela unionen, och förbättra tillgången till rimliga krediter och mikrokrediter i hela unionen. |
| --- | --- |

d)

förbättra den finansiella utbildningen, även i skolorna, bekämpa överskuldsättning, den största ”nya sociala risken” i hela unionen, och förbättra tillgången till rimliga krediter och mikrokrediter i hela unionen.

---

Torsdagen den 5 juli 2012

| 29.11.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 349/82 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 349/82

---

Torsdagen den 5 juli 2012EU:s politik på Västbanken och i östra Jerusalem

P7_TA(2012)0298

Europaparlamentets resolution av den 5 juli 2012 om EU:s politik på Västbanken och i östra Jerusalem (2012/2694(RSP))

2013/C 349 E/11

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner, särskilt av den 29 september 2011 om situationen i Palestina (1), av den 16 februari 2012 om förslaget till rådets beslut om ingående av den regionala konventionen om Europa-Medelhavstäckande regler om förmånsursprung (2), och av den 9 september 2010 om situationen i Jordanfloden, särskilt det nedre flodområdet (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner, särskilt av den 29 september 2011 om situationen i Palestina (1), av den 16 februari 2012 om förslaget till rådets beslut om ingående av den regionala konventionen om Europa-Medelhavstäckande regler om förmånsursprung (2), och av den 9 september 2010 om situationen i Jordanfloden, särskilt det nedre flodområdet (3),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 14 maj 2012, den 18 juli och den 23 maj 2011 och den 8 december 2009, om fredsprocessen i Mellanöstern, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 14 maj 2012, den 18 juli och den 23 maj 2011 och den 8 december 2009, om fredsprocessen i Mellanöstern,

| — | med beaktande av det tal som kommissionens vice ordförande/unionens höga representant för utrikes frågor säkerhetspolitik Catherine Ashton höll vid parlamentets plenarsammanträde den 12 juni 2012 om den senaste utvecklingen i Mellanöstern och Syrien, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det tal som kommissionens vice ordförande/unionens höga representant för utrikes frågor säkerhetspolitik Catherine Ashton höll vid parlamentets plenarsammanträde den 12 juni 2012 om den senaste utvecklingen i Mellanöstern och Syrien,

| — | med beaktande av uttalandena från kommissionens vice ordförande/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik Catherine Ashton, särskilt de av den 8 juni 2012 om utvidgningen av bosättningarna, av den 25 april 2012 om de israeliska myndigheternas beslut avseende statusen för bosättningarna i Sansana, Rechelim och Bruchin på de ockuperade palestinska områdena och av den 22 februari 2012 om israeliska godkännanden av bosättningar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandena från kommissionens vice ordförande/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik Catherine Ashton, särskilt de av den 8 juni 2012 om utvidgningen av bosättningarna, av den 25 april 2012 om de israeliska myndigheternas beslut avseende statusen för bosättningarna i Sansana, Rechelim och Bruchin på de ockuperade palestinska områdena och av den 22 februari 2012 om israeliska godkännanden av bosättningar,

| — | med beaktande av rapporterna från EU:s uppdragschefer om östra Jerusalem från januari 2012 och om område C och uppbyggnaden av en palestinsk stat (Area C and Palestinian State Building) från juli 2011 liksom rapporten från EU:s uppdragschefer om våld från bosättares sida från april 2011 och den tillhörande noten från EU:s uppdragschefer om våld från bosättares sida från februari 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporterna från EU:s uppdragschefer om östra Jerusalem från januari 2012 och om område C och uppbyggnaden av en palestinsk stat (Area C and Palestinian State Building) från juli 2011 liksom rapporten från EU:s uppdragschefer om våld från bosättares sida från april 2011 och den tillhörande noten från EU:s uppdragschefer om våld från bosättares sida från februari 2012,

| — | med beaktande av den fjärde Genèvekonventionen från 1949 om skydd av civilbefolkningen i krigstid, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den fjärde Genèvekonventionen från 1949 om skydd av civilbefolkningen i krigstid,

| — | med beaktande av FN-stadgan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN-stadgan,

| — | med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution 181 (1947) och 194 (1948), och FN:s säkerhetsråds resolutioner 242 (1967), 252 (1968), 338 (1973), 476 (1980), 478 (1980), 1397 (2002), 1515 (2003) och 1850 (2008), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution 181 (1947) och 194 (1948), och FN:s säkerhetsråds resolutioner 242 (1967), 252 (1968), 338 (1973), 476 (1980), 478 (1980), 1397 (2002), 1515 (2003) och 1850 (2008),

| — | med beaktande av FN:s internationella konvention om medborgerliga och politiska rättigheter från 1966, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s internationella konvention om medborgerliga och politiska rättigheter från 1966,

| — | med beaktande av Mellanösternkvartettens uttalanden, framförallt uttalandena av den 11 april 2012 och den 23 september 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Mellanösternkvartettens uttalanden, framförallt uttalandena av den 11 april 2012 och den 23 september 2011,

| — | med beaktande av den gemensamma förklaringen från Israel och den palestinska myndigheten av den 12 maj 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma förklaringen från Israel och den palestinska myndigheten av den 12 maj 2012,

| — | med beaktande av Internationella domstolens rådgivande yttrande av den 9 juli 2004 om de rättsliga konsekvenserna av uppförandet av en mur på de ockuperade palestinska områdena, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Internationella domstolens rådgivande yttrande av den 9 juli 2004 om de rättsliga konsekvenserna av uppförandet av en mur på de ockuperade palestinska områdena,

| — | med beaktande av den tvååriga plan för statsbyggnad ”Palestine, Ending the Occupation, Establishing the State” som lades fram av den palestinska premiärministern Salam Fayyad i augusti 2009, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den tvååriga plan för statsbyggnad ”Palestine, Ending the Occupation, Establishing the State” som lades fram av den palestinska premiärministern Salam Fayyad i augusti 2009,

| — | med beaktande av interimsavtalet av den 18 september 1995 om Västbanken och Gazaremsan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av interimsavtalet av den 18 september 1995 om Västbanken och Gazaremsan,

| — | med beaktande av förklaringen om principerna för provisoriska självstyrelseförfaranden (Osloavtalen) av den 13 september 1993, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förklaringen om principerna för provisoriska självstyrelseförfaranden (Osloavtalen) av den 13 september 1993,

| — | med beaktande av artikel 110.2 och 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 110.2 och 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | EU har vid upprepade tillfällen bekräftat sitt stöd för tvåstatslösningen, där staten Israel, med säkra och erkända gränser, och en angränsande självständig, demokratisk och livskraftig palestinsk stat lever tillsammans sida vid sida i fred och säkerhet, samt förklarat att inga andra ändringar av de gränser som gällde före 1967 kommer att erkännas än de som parterna samtyckt till – inte heller vad beträffar Jerusalem som huvudstad för två stater. Palestiniernas rätt till självbestämmande och en egen stat är obestridlig, liksom Israels rätt att existera inom säkra gränser. |
| --- | --- |

A.

EU har vid upprepade tillfällen bekräftat sitt stöd för tvåstatslösningen, där staten Israel, med säkra och erkända gränser, och en angränsande självständig, demokratisk och livskraftig palestinsk stat lever tillsammans sida vid sida i fred och säkerhet, samt förklarat att inga andra ändringar av de gränser som gällde före 1967 kommer att erkännas än de som parterna samtyckt till – inte heller vad beträffar Jerusalem som huvudstad för två stater. Palestiniernas rätt till självbestämmande och en egen stat är obestridlig, liksom Israels rätt att existera inom säkra gränser.

| B. | I rådets slutsatser av den 14 maj 2012 betonades det att de pågående förändringarna i arabvärlden gör behovet av framsteg i fredsprocessen i Mellanöstern än mer brådskande, liksom att det för att varaktig fred, stabilitet och välstånd ska kunna uppnås i regionen är av avgörande betydelse att man lyssnar till vilka önskemål folket i regionen har, inbegripet palestiniernas önskan om en egen stat och israelernas önskan om säkerhet. |
| --- | --- |

B.

I rådets slutsatser av den 14 maj 2012 betonades det att de pågående förändringarna i arabvärlden gör behovet av framsteg i fredsprocessen i Mellanöstern än mer brådskande, liksom att det för att varaktig fred, stabilitet och välstånd ska kunna uppnås i regionen är av avgörande betydelse att man lyssnar till vilka önskemål folket i regionen har, inbegripet palestiniernas önskan om en egen stat och israelernas önskan om säkerhet.

| C. | De direkta fredssamtalen mellan parterna befinner sig i ett dödläge och alla de ansträngningar som har gjorts den senaste tiden för att återuppta förhandlingarna har misslyckats. EU har uppmanat parterna att fortsätta med insatser som gynnar ett förtroendeingivande klimat – vilket är nödvändigt för att garantera meningsfulla förhandlingar – avstå från åtgärder som undergräver fredsprocessens trovärdighet och förebygga provokationer. |
| --- | --- |

C.

De direkta fredssamtalen mellan parterna befinner sig i ett dödläge och alla de ansträngningar som har gjorts den senaste tiden för att återuppta förhandlingarna har misslyckats. EU har uppmanat parterna att fortsätta med insatser som gynnar ett förtroendeingivande klimat – vilket är nödvändigt för att garantera meningsfulla förhandlingar – avstå från åtgärder som undergräver fredsprocessens trovärdighet och förebygga provokationer.

| D. | Den 12 maj 2012 gjorde Israel och den palestinska myndigheten följande gemensamma uttalande: ”Israel och den palestinska myndigheten utfäster sig att arbeta för att uppnå fred och båda parter hoppas att skriftväxlingen mellan president Abbas och premiärminister Netanyahu kommer att bidra till detta mål”. |
| --- | --- |

D.

Den 12 maj 2012 gjorde Israel och den palestinska myndigheten följande gemensamma uttalande: ”Israel och den palestinska myndigheten utfäster sig att arbeta för att uppnå fred och båda parter hoppas att skriftväxlingen mellan president Abbas och premiärminister Netanyahu kommer att bidra till detta mål”.

| E. | Internationell lagstiftning om de mänskliga rättigheterna och humanitär rätt, inbegripet den fjärde Genèvekonventionen, kan tillämpas fullt ut på Västbanken, inklusive östra Jerusalem och Gazaremsan. Staten Israel är bl.a. skyldig att i god tro garantera att den ockuperade palestinska befolkningens grundläggande behov tillgodoses, administrera ockupationen på ett sätt som kommer den lokala befolkningen till godo, skydda och bevara civil egendom samt undvika att Israels egen befolkning flyttas till de ockuperade områdena och att befolkningen i de ockuperade områdena flyttas till israeliskt territorium. |
| --- | --- |

E.

Internationell lagstiftning om de mänskliga rättigheterna och humanitär rätt, inbegripet den fjärde Genèvekonventionen, kan tillämpas fullt ut på Västbanken, inklusive östra Jerusalem och Gazaremsan. Staten Israel är bl.a. skyldig att i god tro garantera att den ockuperade palestinska befolkningens grundläggande behov tillgodoses, administrera ockupationen på ett sätt som kommer den lokala befolkningen till godo, skydda och bevara civil egendom samt undvika att Israels egen befolkning flyttas till de ockuperade områdena och att befolkningen i de ockuperade områdena flyttas till israeliskt territorium.

| F. | De färska rapporterna från EU:s uppdragschefer om område C och uppbyggnaden av en palestinsk stat, om östra Jerusalem samt om våld från bosättares sida bekräftar på nytt den oroväckande och potentiellt oåterkalleliga utveckling som sker på plats i de berörda områdena. Israels utrikesminister tillbakavisar påståendena i EU-rapporterna och anser att de inte bidrar till att föra fredsprocessen framåt. |
| --- | --- |

F.

De färska rapporterna från EU:s uppdragschefer om område C och uppbyggnaden av en palestinsk stat, om östra Jerusalem samt om våld från bosättares sida bekräftar på nytt den oroväckande och potentiellt oåterkalleliga utveckling som sker på plats i de berörda områdena. Israels utrikesminister tillbakavisar påståendena i EU-rapporterna och anser att de inte bidrar till att föra fredsprocessen framåt.

| G. | Sedan Osloavtalet ingicks 1995 har Västbanken delats in i tre administrativa zoner eller områden. Område C upptar den största delen av Västbanken. Den sociala och ekonomiska utvecklingen i område C är av avgörande betydelse för en framtida fungerande palestinsk stat. |
| --- | --- |

G.

Sedan Osloavtalet ingicks 1995 har Västbanken delats in i tre administrativa zoner eller områden. Område C upptar den största delen av Västbanken. Den sociala och ekonomiska utvecklingen i område C är av avgörande betydelse för en framtida fungerande palestinsk stat.

| H. | Den palestinska närvaron på Västbanken, särskilt med avseende på område C, och i östra Jerusalem har undergrävts av den israeliska regeringens politik, särskilt av uppförandet och utbyggnaden av bosättningar. De israeliska bosättningarna är olagliga enligt internationell rätt, och de utgör ett stort hinder för fredsansträngningarna eftersom de subventioneras av den israeliska regeringen genom betydande incitament i fråga om beskattning, bostäder, infrastruktur, vägar, tillgång till vatten, utbildning, hälso- och sjukvård etc. |
| --- | --- |

H.

Den palestinska närvaron på Västbanken, särskilt med avseende på område C, och i östra Jerusalem har undergrävts av den israeliska regeringens politik, särskilt av uppförandet och utbyggnaden av bosättningar. De israeliska bosättningarna är olagliga enligt internationell rätt, och de utgör ett stort hinder för fredsansträngningarna eftersom de subventioneras av den israeliska regeringen genom betydande incitament i fråga om beskattning, bostäder, infrastruktur, vägar, tillgång till vatten, utbildning, hälso- och sjukvård etc.

| I. | I ”Basic Law: Jerusalem, Capital of Israel” som antogs 1980, fastställer Israel att Jerusalem i sin helhet är Israels förenade huvudstad, vilket strider mot FN:s säkerhetsråds resolution 478 från 1980. I rådets slutsatser av den 14 maj 2012 upprepas det att man genom förhandlingar måste finna ett sätt att lösa frågan om Jerusalems ställning som framtida huvudstad för båda staterna. Dagens händelseutveckling i östra Jerusalem gör det att det blir alltmer osannolikt och praktiskt ogenomförbart att Jerusalem blir den framtida huvudstaden för två stater. Östra Jerusalem åtskiljs alltmer från Västbanken samtidigt som Jerusalems historiska område i allt större utsträckning åtskiljs från övriga delar av östra Jerusalem. |
| --- | --- |

I.

I ”Basic Law: Jerusalem, Capital of Israel” som antogs 1980, fastställer Israel att Jerusalem i sin helhet är Israels förenade huvudstad, vilket strider mot FN:s säkerhetsråds resolution 478 från 1980. I rådets slutsatser av den 14 maj 2012 upprepas det att man genom förhandlingar måste finna ett sätt att lösa frågan om Jerusalems ställning som framtida huvudstad för båda staterna. Dagens händelseutveckling i östra Jerusalem gör det att det blir alltmer osannolikt och praktiskt ogenomförbart att Jerusalem blir den framtida huvudstaden för två stater. Östra Jerusalem åtskiljs alltmer från Västbanken samtidigt som Jerusalems historiska område i allt större utsträckning åtskiljs från övriga delar av östra Jerusalem.

| J. | Trots att de palestinier som är bosatta i östra Jerusalem utgör 37 procent av Jerusalems befolkning och står för 36 procent av kommunens skatteintäkter, används endast 10 procent av kommunens budget i östra Jerusalem, och tillhandahållandet av tjänster är högst otillräckligt. De flesta palestinska institutioner i östra Jerusalem, däribland Orient House, har stängts av de israeliska myndigheterna, vilket gett upphov till ett institutionellt vakuum och ett ledarskapsvakuum för den lokala palestinska befolkningen, vilket är synnerligen oroande. |
| --- | --- |

J.

Trots att de palestinier som är bosatta i östra Jerusalem utgör 37 procent av Jerusalems befolkning och står för 36 procent av kommunens skatteintäkter, används endast 10 procent av kommunens budget i östra Jerusalem, och tillhandahållandet av tjänster är högst otillräckligt. De flesta palestinska institutioner i östra Jerusalem, däribland Orient House, har stängts av de israeliska myndigheterna, vilket gett upphov till ett institutionellt vakuum och ett ledarskapsvakuum för den lokala palestinska befolkningen, vilket är synnerligen oroande.

| K. | De palestinier som bor i östra Jerusalem har rättslig ställning som varaktigt bosatta, men denna ställning kan endast på vissa villkor överföras på barn och den överförs inte automatiskt genom äktenskap. Detta hindrar makar och barn till många palestinier som är varaktigt bosatta i östra Jerusalem från att leva tillsammans med sina familjemedlemmar. Å andra sidan bor cirka 200 000 israeliska bosättare i och kring östra Jerusalem. |
| --- | --- |

K.

De palestinier som bor i östra Jerusalem har rättslig ställning som varaktigt bosatta, men denna ställning kan endast på vissa villkor överföras på barn och den överförs inte automatiskt genom äktenskap. Detta hindrar makar och barn till många palestinier som är varaktigt bosatta i östra Jerusalem från att leva tillsammans med sina familjemedlemmar. Å andra sidan bor cirka 200 000 israeliska bosättare i och kring östra Jerusalem.

| L. | Det är ytterst viktigt att skydda den palestinska befolkningen och dess rättigheter på Västbanken, särskilt i område C, och i östra Jerusalem, så att tvåstatslösningen fortfarande är genomförbar. Den pågående utbredningen av bosättningarna och våldet från bosättares sida, markanvändningsrestriktionerna och den akuta bostadsbrist som detta leder till, rivningarna av bostäder, avhysningarna och fördrivningarna, beslagtagandet av mark, svårigheten att få tillgång till naturresurser samt bristen på grundläggande samhällstjänster och stöd inverkar mycket negativt på palestiniernas levnadsförhållanden. Den ekonomiska situationen i dessa områden, som förvärrats till följd av restriktionerna avseende tillträde, rörlighet och markanvändning, är fortfarande mycket oroväckande. Enligt ILO:s årliga rapport är 53,5 procent av unga kvinnor och 32,3 procent av unga män i åldrarna 15 till 24 år på Västbanken arbetslösa. |
| --- | --- |

L.

Det är ytterst viktigt att skydda den palestinska befolkningen och dess rättigheter på Västbanken, särskilt i område C, och i östra Jerusalem, så att tvåstatslösningen fortfarande är genomförbar. Den pågående utbredningen av bosättningarna och våldet från bosättares sida, markanvändningsrestriktionerna och den akuta bostadsbrist som detta leder till, rivningarna av bostäder, avhysningarna och fördrivningarna, beslagtagandet av mark, svårigheten att få tillgång till naturresurser samt bristen på grundläggande samhällstjänster och stöd inverkar mycket negativt på palestiniernas levnadsförhållanden. Den ekonomiska situationen i dessa områden, som förvärrats till följd av restriktionerna avseende tillträde, rörlighet och markanvändning, är fortfarande mycket oroväckande. Enligt ILO:s årliga rapport är 53,5 procent av unga kvinnor och 32,3 procent av unga män i åldrarna 15 till 24 år på Västbanken arbetslösa.

| M. | Den palestinska befolkningen på Västbanken, framför allt i område C, och i östra Jerusalem, är drabbade av allvarlig vattenbrist. Palestinska jordbrukare är hårt drabbade av bristen på vatten för bevattning, en brist som beror på att det mesta vattnet används av Israel och israeliska bosättare. Tillräckliga vattenresurser är av avgörande betydelse för en framtida fungerande palestinsk stat. |
| --- | --- |

M.

Den palestinska befolkningen på Västbanken, framför allt i område C, och i östra Jerusalem, är drabbade av allvarlig vattenbrist. Palestinska jordbrukare är hårt drabbade av bristen på vatten för bevattning, en brist som beror på att det mesta vattnet används av Israel och israeliska bosättare. Tillräckliga vattenresurser är av avgörande betydelse för en framtida fungerande palestinsk stat.

| N. | Den separationsmur som Israel har byggt, och som inte följer den gröna linjen, isolerar stora delar av de palestinska områdena både på Västbanken och i östra Jerusalem. Internationella domstolen förklarade i ett rådgivande yttrande från 2004 om de rättsliga konsekvenserna av uppförandet av en mur på de ockuperade palestinska områdena att den mur som Israel håller på att uppföra och den ordning som är kopplad till denna strider mot internationell rätt. |
| --- | --- |

N.

Den separationsmur som Israel har byggt, och som inte följer den gröna linjen, isolerar stora delar av de palestinska områdena både på Västbanken och i östra Jerusalem. Internationella domstolen förklarade i ett rådgivande yttrande från 2004 om de rättsliga konsekvenserna av uppförandet av en mur på de ockuperade palestinska områdena att den mur som Israel håller på att uppföra och den ordning som är kopplad till denna strider mot internationell rätt.

| O. | Parlamentet har upprepade gånger uttryckt sitt stöd för det statsbyggande arbete som utförts av president Mahmoud Abbas och premiärminister Salam Fayyad, och erkänner och välkomnar premiärminister Salam Fayyads framgångsrika tvååriga statsbyggnadsplan. Område C och östra Jerusalem bör också i fortsättningen prioriteras i palestinska nationella utvecklingsplaner, särskilt för att hörsamma den försummelse som de palestinier som bor i dessa områden upplever. |
| --- | --- |

O.

Parlamentet har upprepade gånger uttryckt sitt stöd för det statsbyggande arbete som utförts av president Mahmoud Abbas och premiärminister Salam Fayyad, och erkänner och välkomnar premiärminister Salam Fayyads framgångsrika tvååriga statsbyggnadsplan. Område C och östra Jerusalem bör också i fortsättningen prioriteras i palestinska nationella utvecklingsplaner, särskilt för att hörsamma den försummelse som de palestinier som bor i dessa områden upplever.

| P. | Mer än 4 500 palestinska fångar, bland annat 24 ledamöter av det palestinska lagstiftande rådet, cirka 240 barn samt mer än 300 palestinier som frihetsberövats utan rättegång, befinner sig alltjämt i israeliska fängelser och förvarsenheter. |
| --- | --- |

P.

Mer än 4 500 palestinska fångar, bland annat 24 ledamöter av det palestinska lagstiftande rådet, cirka 240 barn samt mer än 300 palestinier som frihetsberövats utan rättegång, befinner sig alltjämt i israeliska fängelser och förvarsenheter.

| Q. | De bofasta arabiska beduinerna är ett ursprungsfolk som bedriver traditionellt jordbruk på sina förfäders mark och som eftersträvar ett formellt och permanent erkännande av sin unika situation och ställning. Dessa beduiner, som hotas av den israeliska politiken som undergräver deras försörjningsmöjligheter och inbegriper tvångsförflyttningar, är en särskilt utsatt befolkningsgrupp både på de ockuperade palestinska områdena och i Negev. |
| --- | --- |

Q.

De bofasta arabiska beduinerna är ett ursprungsfolk som bedriver traditionellt jordbruk på sina förfäders mark och som eftersträvar ett formellt och permanent erkännande av sin unika situation och ställning. Dessa beduiner, som hotas av den israeliska politiken som undergräver deras försörjningsmöjligheter och inbegriper tvångsförflyttningar, är en särskilt utsatt befolkningsgrupp både på de ockuperade palestinska områdena och i Negev.

| R. | Enligt den rapport från arbetsgruppen för internflyktingar (Displacement Working Group) som offentliggjordes den 14 maj 2012 och enligt Kontoret för samordning av humanitära frågors (OCHA) månadstidskrift Humanitarian Monitor har över 60 anläggningar, däribland solcellspaneler, vattentankar och jordbruksbyggnader, som finansierats av Europeiska unionen och ett antal medlemsstater, förstörts av de israeliska styrkorna sedan januari 2011. Fler än 100 liknande projekt hotas av förstörelse. |
| --- | --- |

R.

Enligt den rapport från arbetsgruppen för internflyktingar (Displacement Working Group) som offentliggjordes den 14 maj 2012 och enligt Kontoret för samordning av humanitära frågors (OCHA) månadstidskrift Humanitarian Monitor har över 60 anläggningar, däribland solcellspaneler, vattentankar och jordbruksbyggnader, som finansierats av Europeiska unionen och ett antal medlemsstater, förstörts av de israeliska styrkorna sedan januari 2011. Fler än 100 liknande projekt hotas av förstörelse.

| S. | EU och medlemsstaterna har vid ett stort antal tillfällen, bl.a. i rådets slutsatser från den 14 maj 2012, upprepat sitt starka engagemang till förmån för Israels säkerhet och å det kraftfullaste fördömt det våld som avsiktligen riktats mot civila, inbegripet raketanfall från Gazaremsan, samt efterlyst effektiva förebyggande åtgärder mot vapensmugglingen in i Gaza. |
| --- | --- |

S.

EU och medlemsstaterna har vid ett stort antal tillfällen, bl.a. i rådets slutsatser från den 14 maj 2012, upprepat sitt starka engagemang till förmån för Israels säkerhet och å det kraftfullaste fördömt det våld som avsiktligen riktats mot civila, inbegripet raketanfall från Gazaremsan, samt efterlyst effektiva förebyggande åtgärder mot vapensmugglingen in i Gaza.

| T. | Artikel 2 i associeringsavtalet mellan EU och Israel fastställer att förhållandet mellan parterna ska baseras på respekt för de mänskliga rättigheterna och de demokratiska principerna, vilka ska genomsyra deras inrikes- och utrikespolitik och utgöra en central del av avtalet. |
| --- | --- |

T.

Artikel 2 i associeringsavtalet mellan EU och Israel fastställer att förhållandet mellan parterna ska baseras på respekt för de mänskliga rättigheterna och de demokratiska principerna, vilka ska genomsyra deras inrikes- och utrikespolitik och utgöra en central del av avtalet.

| U. | Blockaden mot och den humanitära krisen i Gazaremsan har pågått sedan 2007 trots ett stort antal uppmaningar från det internationella samfundet om ett omedelbart, varaktigt och förbehållslöst öppnande av gränsövergångarna till och från Gaza för humanitärt bistånd, kommersiella varor och personer, något som också upprepades i rådets slutsatser av den 14 maj 2012. |
| --- | --- |

U.

Blockaden mot och den humanitära krisen i Gazaremsan har pågått sedan 2007 trots ett stort antal uppmaningar från det internationella samfundet om ett omedelbart, varaktigt och förbehållslöst öppnande av gränsövergångarna till och från Gaza för humanitärt bistånd, kommersiella varor och personer, något som också upprepades i rådets slutsatser av den 14 maj 2012.

| 1. | Europaparlamentet upprepar sitt starka stöd för tvåstatslösningen, baserad på gränserna från 1967 och med Jerusalem som huvudstad för båda staterna, där staten Israel med säkra och erkända gränser och en angränsande självständig, demokratisk och livskraftig palestinsk stat lever sida vid sida i fred och säkerhet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet upprepar sitt starka stöd för tvåstatslösningen, baserad på gränserna från 1967 och med Jerusalem som huvudstad för båda staterna, där staten Israel med säkra och erkända gränser och en angränsande självständig, demokratisk och livskraftig palestinsk stat lever sida vid sida i fred och säkerhet.

| 2. | Europaparlamentet välkomnar rådets slutsatser om fredsprocessen i Mellanöstern av den 14 maj 2012, vilka innehåller slutsatser om Västbanken och östra Jerusalem, och upprepar att EU inte kommer att erkänna några ändringar av de gränser som gällde före 1967 än de som parterna samtycker till – inte heller vad beträffar Jerusalem. Parlamentet välkomnar även Mellanösternkvartettens uttalande från den 11 april 2012. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet välkomnar rådets slutsatser om fredsprocessen i Mellanöstern av den 14 maj 2012, vilka innehåller slutsatser om Västbanken och östra Jerusalem, och upprepar att EU inte kommer att erkänna några ändringar av de gränser som gällde före 1967 än de som parterna samtycker till – inte heller vad beträffar Jerusalem. Parlamentet välkomnar även Mellanösternkvartettens uttalande från den 11 april 2012.

| 3. | Europaparlamentet betonar att ett slut på konflikten ligger i EU:s, liksom i de båda parternas och den omgivande regionens intresse, och att detta kan uppnås genom ett övergripande fredsavtal som baseras på relevanta resolutioner från FN:s säkerhetsråd, Madridprinciperna såsom ”land för fred”, färdplanen, de överenskommelser som parterna tidigare nått och Arabförbundets fredsinitiativ. Parlamentet insisterar på att oavsett vilken lösning som nås så får den inte påverka någondera sidas värdighet. Parlamentet konstaterar att EU i sin egenskap av den palestinska myndighetens viktigaste givare och en av Israels största handelspartner har instrument till sitt förfogande för att mer aktivt uppmuntra de båda parterna att arbeta för en lösning. Parlamentet uppmanar båda parterna att arbeta tillsammans med EU som i sin tur bör göra allt som står i dess makt för att lösa konflikten. Parlamentet erinrar om tillämpningen av internationell humanitär rätt på de ockuperade palestinska områdena, bland annat tillämpningen av den fjärde Genèvekonventionen om skydd av civilbefolkningen i krigstid. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet betonar att ett slut på konflikten ligger i EU:s, liksom i de båda parternas och den omgivande regionens intresse, och att detta kan uppnås genom ett övergripande fredsavtal som baseras på relevanta resolutioner från FN:s säkerhetsråd, Madridprinciperna såsom ”land för fred”, färdplanen, de överenskommelser som parterna tidigare nått och Arabförbundets fredsinitiativ. Parlamentet insisterar på att oavsett vilken lösning som nås så får den inte påverka någondera sidas värdighet. Parlamentet konstaterar att EU i sin egenskap av den palestinska myndighetens viktigaste givare och en av Israels största handelspartner har instrument till sitt förfogande för att mer aktivt uppmuntra de båda parterna att arbeta för en lösning. Parlamentet uppmanar båda parterna att arbeta tillsammans med EU som i sin tur bör göra allt som står i dess makt för att lösa konflikten. Parlamentet erinrar om tillämpningen av internationell humanitär rätt på de ockuperade palestinska områdena, bland annat tillämpningen av den fjärde Genèvekonventionen om skydd av civilbefolkningen i krigstid.

| 4. | Europaparlamentet betonar att direkta förhandlingar mellan israeler och palestinier som leder till en tvåstatslösning bör återupptas omgående och i enlighet med de tidsfrister som kvartetten begärt, så att det oacceptabla dödläget kan brytas. Parlamentet välkomnar skriftväxlingen mellan parterna som inleddes den 17 april 2012 och det gemensamma uttalandet från Israel och den palestinska myndigheten av den 12 maj 2012. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet betonar att direkta förhandlingar mellan israeler och palestinier som leder till en tvåstatslösning bör återupptas omgående och i enlighet med de tidsfrister som kvartetten begärt, så att det oacceptabla dödläget kan brytas. Parlamentet välkomnar skriftväxlingen mellan parterna som inleddes den 17 april 2012 och det gemensamma uttalandet från Israel och den palestinska myndigheten av den 12 maj 2012.

| 5. | Europaparlamentet uttrycker sin djupaste oro över utvecklingen på plats i område C på Västbanken och i östra Jerusalem, såsom den beskrivs i rapporterna från EU:s uppdragschefer om område C och uppbyggnaden av en palestinsk stat från juli 2011 och om östra Jerusalem från januari 2012. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uttrycker sin djupaste oro över utvecklingen på plats i område C på Västbanken och i östra Jerusalem, såsom den beskrivs i rapporterna från EU:s uppdragschefer om område C och uppbyggnaden av en palestinsk stat från juli 2011 och om östra Jerusalem från januari 2012.

| 6. | Europaparlamentet betonar hur viktigt det är att skydda den palestinska befolkningen och dess rättigheter i område C, så att tvåstatslösningen fortfarande kan genomföras. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet betonar hur viktigt det är att skydda den palestinska befolkningen och dess rättigheter i område C, så att tvåstatslösningen fortfarande kan genomföras.

| 7. | Europaparlamentet upprepar att alla bosättningar fortfarande utgör brott mot internationell rätt och uppmanar Israels regering att stoppa all uppbyggnad och utbyggnad av bosättningar på Västbanken och i östra Jerusalem samt att avveckla alla bosättarutposter som uppförts sedan mars 2001. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet upprepar att alla bosättningar fortfarande utgör brott mot internationell rätt och uppmanar Israels regering att stoppa all uppbyggnad och utbyggnad av bosättningar på Västbanken och i östra Jerusalem samt att avveckla alla bosättarutposter som uppförts sedan mars 2001.

| 8. | Europaparlamentet fördömer kraftfullt alla former av extremism, våld och trakasserier som bosättare utövar mot den palestinska civilbefolkningen, och uppmanar Israels regering och landets myndigheter att ställa förövarna inför rätta och döma dem. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet fördömer kraftfullt alla former av extremism, våld och trakasserier som bosättare utövar mot den palestinska civilbefolkningen, och uppmanar Israels regering och landets myndigheter att ställa förövarna inför rätta och döma dem.

| 9. | Europaparlamentet efterlyser ett fullständigt och effektivt genomförande av befintlig EU-lagstiftning och de bilaterala avtalen mellan EU och Israel för att säkerställa att EU:s kontrollmekanism – den ”tekniska överenskommelsen” – inte gör det möjligt för israeliska produkter från bosättningarna att importeras till EU:s marknad enligt de förmånstullar som fastställs i associeringsavtalet mellan EU och Israel. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet efterlyser ett fullständigt och effektivt genomförande av befintlig EU-lagstiftning och de bilaterala avtalen mellan EU och Israel för att säkerställa att EU:s kontrollmekanism – den ”tekniska överenskommelsen” – inte gör det möjligt för israeliska produkter från bosättningarna att importeras till EU:s marknad enligt de förmånstullar som fastställs i associeringsavtalet mellan EU och Israel.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar den israeliska regeringen och de israeliska myndigheterna att uppfylla sina skyldigheter enligt internationell humanitär rätt, särskilt genom att






  — | omedelbart stoppa rivningar av hus, avhysningar och tvångsförflyttningar av palestinier, |
| --- | --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar den israeliska regeringen och de israeliska myndigheterna att uppfylla sina skyldigheter enligt internationell humanitär rätt, särskilt genom att

—

omedelbart stoppa rivningar av hus, avhysningar och tvångsförflyttningar av palestinier,

| — | underlätta palestinsk markanvändning och byggverksamhet liksom genomförandet av palestinska utvecklingsprojekt, |
| --- | --- |

—

underlätta palestinsk markanvändning och byggverksamhet liksom genomförandet av palestinska utvecklingsprojekt,

| — | underlätta tillträde och rörlighet, |
| --- | --- |

—

underlätta tillträde och rörlighet,

| — | underlätta palestiniernas tillträde till jordbruks- och betesmarker, |
| --- | --- |

—

underlätta palestiniernas tillträde till jordbruks- och betesmarker,

| — | garantera en rättvis distribution av vatten, som tillgodoser den palestinska befolkningens behov, |
| --- | --- |

—

garantera en rättvis distribution av vatten, som tillgodoser den palestinska befolkningens behov,

| — | förbättra den palestinska befolkningens tillgång till samhällstjänster och stöd, särskilt på områden som utbildning och folkhälsa, |
| --- | --- |

—

förbättra den palestinska befolkningens tillgång till samhällstjänster och stöd, särskilt på områden som utbildning och folkhälsa,

| — | underlätta för humanitär verksamhet i område C och i östra Jerusalem. |
| --- | --- |

—

underlätta för humanitär verksamhet i område C och i östra Jerusalem.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar de israeliska myndigheterna att upphöra med sitt bruk att frihetsberöva palestinier utan formellt åtal eller rättegång, och begär att alla gripna palestinier får en opartisk rättegång samt att palestinska politiska fångar, särskilt medlemmarna i det palestinska lagstiftande rådet, inbegripet Marwan Barghouti, och palestinier som frihetsberövats utan rättegång friges. Parlamentet kräver också att Nabil Al-Raee, som är konstnärlig ledare för The Freedom Theatre i flyktinglägret Jenin och som hållits fängslad sedan han greps den 6 juni 2012, omedelbart ska friges. Parlamentet välkomnar det avtal som uppnåddes den 14 maj 2012 som gjorde det möjligt att avsluta de palestinska fångarnas hungerstrejk och kräver att avtalet omedelbart genomförs i sin helhet. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar de israeliska myndigheterna att upphöra med sitt bruk att frihetsberöva palestinier utan formellt åtal eller rättegång, och begär att alla gripna palestinier får en opartisk rättegång samt att palestinska politiska fångar, särskilt medlemmarna i det palestinska lagstiftande rådet, inbegripet Marwan Barghouti, och palestinier som frihetsberövats utan rättegång friges. Parlamentet kräver också att Nabil Al-Raee, som är konstnärlig ledare för The Freedom Theatre i flyktinglägret Jenin och som hållits fängslad sedan han greps den 6 juni 2012, omedelbart ska friges. Parlamentet välkomnar det avtal som uppnåddes den 14 maj 2012 som gjorde det möjligt att avsluta de palestinska fångarnas hungerstrejk och kräver att avtalet omedelbart genomförs i sin helhet.

| 12. | Europaparlamentet begär att beduinsamhällena på Västbanken och i Negev ska skyddas och att de israeliska myndigheterna ska respektera alla deras rättigheter, och fördömer alla former av våld (t.ex. rivningar av hus, tvångsförflyttningar, inskränkningar av offentliga tjänster). Parlamentet begär i detta sammanhang också att den israeliska regeringen upphäver Prawer-planen. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet begär att beduinsamhällena på Västbanken och i Negev ska skyddas och att de israeliska myndigheterna ska respektera alla deras rättigheter, och fördömer alla former av våld (t.ex. rivningar av hus, tvångsförflyttningar, inskränkningar av offentliga tjänster). Parlamentet begär i detta sammanhang också att den israeliska regeringen upphäver Prawer-planen.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar den palestinska regeringen och de palestinska myndigheterna att ägna större uppmärksamhet åt område C och östra Jerusalem i palestinska nationella utvecklingsplaner och utvecklingsprojekt, för att förbättra situationen och levnadsförhållandena för de palestinier som bor i dessa områden. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar den palestinska regeringen och de palestinska myndigheterna att ägna större uppmärksamhet åt område C och östra Jerusalem i palestinska nationella utvecklingsplaner och utvecklingsprojekt, för att förbättra situationen och levnadsförhållandena för de palestinier som bor i dessa områden.

| 14. | Europaparlamentet betonar än en gång att en varaktig lösning på konflikten mellan Israel och Palestina endast kan åstadkommas med fredliga medel, där man tar avstånd från våld. Parlamentet fortsätter att i detta sammanhang stödja president Abbas politik för fredligt motstånd och uppmuntra till intern palestinsk försoning och palestinskt statsbyggande, och anser att president- och parlamentsval utgör en viktig del av processen. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet betonar än en gång att en varaktig lösning på konflikten mellan Israel och Palestina endast kan åstadkommas med fredliga medel, där man tar avstånd från våld. Parlamentet fortsätter att i detta sammanhang stödja president Abbas politik för fredligt motstånd och uppmuntra till intern palestinsk försoning och palestinskt statsbyggande, och anser att president- och parlamentsval utgör en viktig del av processen.

| 15. | Europaparlamentet upprepar sitt starka engagemang för staten Israels säkerhet. Parlamentet fördömer alla våldshandlingar som avsiktligen riktas mot civila, oavsett vilken part som begår dem, inbegripet raketanfall från Gazaremsan. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet upprepar sitt starka engagemang för staten Israels säkerhet. Parlamentet fördömer alla våldshandlingar som avsiktligen riktas mot civila, oavsett vilken part som begår dem, inbegripet raketanfall från Gazaremsan.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att fortsätta att stödja och bistå palestinska institutioner och utvecklingsprojekt i område C och i östra Jerusalem, i syfte att skydda och stärka den palestinska befolkningen. Parlamentet efterlyser förbättrad samordning på detta område mellan EU och medlemsstaterna. Parlamentet betonar att Israel måste upphöra med att hålla inne de tull- och skatteinkomster som tillhör den palestinska myndigheten. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att fortsätta att stödja och bistå palestinska institutioner och utvecklingsprojekt i område C och i östra Jerusalem, i syfte att skydda och stärka den palestinska befolkningen. Parlamentet efterlyser förbättrad samordning på detta område mellan EU och medlemsstaterna. Parlamentet betonar att Israel måste upphöra med att hålla inne de tull- och skatteinkomster som tillhör den palestinska myndigheten.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten och kommissionen att på plats undersöka alla påståenden avseende förstörelse av och skador på EU-finansierade anläggningar och projekt på de ockuperade områdena, och att informera parlamentet om resultaten. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten och kommissionen att på plats undersöka alla påståenden avseende förstörelse av och skador på EU-finansierade anläggningar och projekt på de ockuperade områdena, och att informera parlamentet om resultaten.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att fortsätta att behandla dessa frågor på alla nivåer av EU:s bilaterala förbindelser mellan Israel och den palestinska myndigheten. Parlamentet betonar att Israels åtagande att fullgöra sina skyldigheter enligt internationell humanitär rätt gentemot den palestinska befolkningen på de ockuperade områdena ska beaktas till fullo i EU:s bilaterala förbindelser med Israel. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att fortsätta att behandla dessa frågor på alla nivåer av EU:s bilaterala förbindelser mellan Israel och den palestinska myndigheten. Parlamentet betonar att Israels åtagande att fullgöra sina skyldigheter enligt internationell humanitär rätt gentemot den palestinska befolkningen på de ockuperade områdena ska beaktas till fullo i EU:s bilaterala förbindelser med Israel.

| 19. | Europaparlamentet riktar åter en gång en stark uppmaning till EU och dess medlemsstater att spela en mer aktiv roll, även inom kvartetten, i arbetet med att få till stånd en rättvis och varaktig fred mellan israeler och palestinier. Parlamentet betonar igen den centrala roll som kvartetten spelar och fortsätter att stödja den höga representanten i hennes arbete att skapa trovärdiga utsikter för ett återupptagande av fredsprocessen. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet riktar åter en gång en stark uppmaning till EU och dess medlemsstater att spela en mer aktiv roll, även inom kvartetten, i arbetet med att få till stånd en rättvis och varaktig fred mellan israeler och palestinier. Parlamentet betonar igen den centrala roll som kvartetten spelar och fortsätter att stödja den höga representanten i hennes arbete att skapa trovärdiga utsikter för ett återupptagande av fredsprocessen.

| 20. | Europaparlamentet upprepar sin begäran om ett omedelbart, varaktigt och förbehållslöst upphävande av blockaden mot Gazaremsan ifråga om personer, humanitärt bistånd och kommersiella varor, och efterlyser åtgärder som ska leda till återuppbyggnad och ekonomisk återhämtning i detta område. Med vederbörligt erkännande av Israels rättmätiga behov av säkerhet efterlyser parlamentet också en effektiv kontrollmekanism som ska förhindra vapensmuggling till Gaza. Parlamentet konstaterar att rådet har beslutat att förlänga det europeiska gränsövervakningsuppdraget för gränsövergången vid Rafah till den 30 juni 2013 och förväntar sig att uppdraget uppfyller sina uppgifter och spelar en avgörande och effektiv roll när det gäller den dagliga hanteringen av de gränsöverskridande relationerna och skapandet av förtroende mellan Israel och palestinska myndigheten. Parlamentet uppmanar Hamas att erkänna staten Israel och att stödja tvåstatslösningen. Parlamentet uppmanar även Hamas att upphöra med det våld som utövas både internt och externt mot staten Israel. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet upprepar sin begäran om ett omedelbart, varaktigt och förbehållslöst upphävande av blockaden mot Gazaremsan ifråga om personer, humanitärt bistånd och kommersiella varor, och efterlyser åtgärder som ska leda till återuppbyggnad och ekonomisk återhämtning i detta område. Med vederbörligt erkännande av Israels rättmätiga behov av säkerhet efterlyser parlamentet också en effektiv kontrollmekanism som ska förhindra vapensmuggling till Gaza. Parlamentet konstaterar att rådet har beslutat att förlänga det europeiska gränsövervakningsuppdraget för gränsövergången vid Rafah till den 30 juni 2013 och förväntar sig att uppdraget uppfyller sina uppgifter och spelar en avgörande och effektiv roll när det gäller den dagliga hanteringen av de gränsöverskridande relationerna och skapandet av förtroende mellan Israel och palestinska myndigheten. Parlamentet uppmanar Hamas att erkänna staten Israel och att stödja tvåstatslösningen. Parlamentet uppmanar även Hamas att upphöra med det våld som utövas både internt och externt mot staten Israel.

| 21. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas regeringar och parlament, EU:s särskilda representant för fredsprocessen i Mellanöstern, FN:s generalförsamlings ordförande, regeringarna och parlamenten i FN:s säkerhetsråds medlemsstater, Mellanösternkvartettens sändebud, Knesset och Israels regering, den palestinska myndighetens president och det palestinska lagstiftande rådet. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas regeringar och parlament, EU:s särskilda representant för fredsprocessen i Mellanöstern, FN:s generalförsamlings ordförande, regeringarna och parlamenten i FN:s säkerhetsråds medlemsstater, Mellanösternkvartettens sändebud, Knesset och Israels regering, den palestinska myndighetens president och det palestinska lagstiftande rådet.

---

(1)  Antagna texter, P7_TA(2011)0429.

(2)  Antagna texter, P7_TA(2012)0060.

(3)  EUT C 308 E, 20.10.2011, s. 81.

---

| 29.11.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 349/88 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 349/88

---

Torsdagen den 5 juli 2012Våld mot lesbiska personer och hbt-personers rättigheter i Afrika

P7_TA(2012)0299

Europaparlamentets resolution av den 5 juli 2012 om våldet mot lesbiska kvinnor och rättigheterna för homosexuella, bisexuella, transpersoner och intersexuella personer (hbti-personer) i Afrika (2012/2701(RSP))

2013/C 349 E/12

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter och den afrikanska stadgan om mänskliga och folkens rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter och den afrikanska stadgan om mänskliga och folkens rättigheter,

| — | med beaktande av konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor och handlingsplanen från Peking, i vilken det betonas att alla kvinnor har rätt till kontroll, självbestämmande och eget ansvar i frågor som rör sexualitet, frihet från tvång, stigmatisering och våld, |
| --- | --- |

—

med beaktande av konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor och handlingsplanen från Peking, i vilken det betonas att alla kvinnor har rätt till kontroll, självbestämmande och eget ansvar i frågor som rör sexualitet, frihet från tvång, stigmatisering och våld,

| — | med beaktande av resolution A/HRC/17/19 av den 17 juni 2011 från FN:s råd för mänskliga rättigheter om mänskliga rättigheter, sexuell läggning och könsidentitet och rapporten av den 17 november 2011 från FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter om diskriminerande lagar och praxis och våldshandlingar mot enskilda personer på grund av deras sexuella läggning och könsidentitet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolution A/HRC/17/19 av den 17 juni 2011 från FN:s råd för mänskliga rättigheter om mänskliga rättigheter, sexuell läggning och könsidentitet och rapporten av den 17 november 2011 från FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter om diskriminerande lagar och praxis och våldshandlingar mot enskilda personer på grund av deras sexuella läggning och könsidentitet,

| — | med beaktande av paneldiskussionen den 7 mars 2012 om mänskliga rättigheter, sexuell läggning och könsidentitet vid FN:s råd för mänskliga rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av paneldiskussionen den 7 mars 2012 om mänskliga rättigheter, sexuell läggning och könsidentitet vid FN:s råd för mänskliga rättigheter,

| — | med beaktande av uttalandet av den 7 mars 2012 från FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, Navanethem Pillay, i samband med paneldiskussionen om mänskliga rättigheter, sexuell läggning och könsidentitet vid det nittionde mötet i FN:s råd för mänskliga rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 7 mars 2012 från FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, Navanethem Pillay, i samband med paneldiskussionen om mänskliga rättigheter, sexuell läggning och könsidentitet vid det nittionde mötet i FN:s råd för mänskliga rättigheter,

| — | med beaktande av Amnesty Internationals årsrapport för 2012 om läget för mänskliga rättigheter i världen, i vilken det hävdas att intoleransen mot hbt-personer har ökat i Afrika, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Amnesty Internationals årsrapport för 2012 om läget för mänskliga rättigheter i världen, i vilken det hävdas att intoleransen mot hbt-personer har ökat i Afrika,

| — | med beaktande av den andra översynen av partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (AVS), å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan (Cotonouavtalet), och klausulerna om mänskliga rättigheter i detta, särskilt artiklarna 8.4 och 9, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den andra översynen av partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (AVS), å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan (Cotonouavtalet), och klausulerna om mänskliga rättigheter i detta, särskilt artiklarna 8.4 och 9,

| — | med beaktande av artiklarna 2, 3.5 och 21 i fördraget om Europeiska unionen och artikel 10 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, enligt vilka Europeiska unionen och dess medlemsstater i sina förbindelser med övriga världen ska respektera och främja grundläggande mänskliga rättigheter och skydda den enskilda individen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 2, 3.5 och 21 i fördraget om Europeiska unionen och artikel 10 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, enligt vilka Europeiska unionen och dess medlemsstater i sina förbindelser med övriga världen ska respektera och främja grundläggande mänskliga rättigheter och skydda den enskilda individen,

| — | med beaktande av Europeiska unionens handlingsplan för jämställdhet och kvinnors egenmakt i utvecklingssamarbetet (2010–2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens handlingsplan för jämställdhet och kvinnors egenmakt i utvecklingssamarbetet (2010–2015),

| — | med beaktande av uttalandena av vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och av Europaparlamentets talman om den internationella dagen mot homofobi 2010, 2011 och 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandena av vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och av Europaparlamentets talman om den internationella dagen mot homofobi 2010, 2011 och 2012,

| — | med beaktande av rådets verktygslåda för att främja och skydda fullständiga mänskliga rättigheter för homosexuella, bisexuella och transpersoner (verktygslådan för hbt-frågor), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets verktygslåda för att främja och skydda fullständiga mänskliga rättigheter för homosexuella, bisexuella och transpersoner (verktygslådan för hbt-frågor),

| — | med beaktande av kommissionens förslag av den 7 december 2011 till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett finansieringsinstrument för utvecklingssamarbete (COM(2011)0840) och kommissionens meddelande av den 13 oktober 2011 om att göra EU:s utvecklingspolitik mer effektiv: en agenda för förändring (COM(2011)0637), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag av den 7 december 2011 till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett finansieringsinstrument för utvecklingssamarbete (COM(2011)0840) och kommissionens meddelande av den 13 oktober 2011 om att göra EU:s utvecklingspolitik mer effektiv: en agenda för förändring (COM(2011)0637),

| — | med beaktande av sina resolutioner av den 17 december 2009 om Uganda: förslag till lag mot homosexualitet (1), av den 16 december 2010 om Uganda: det så kallade Bahati-lagförslaget och diskriminering mot hbt-personer (2), av den 17 februari 2011 om Uganda: mordet på David Kato (3) och av den 28 september 2011 om mänskliga rättigheter, sexuell läggning och könsidentitet inom ramen för FN (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner av den 17 december 2009 om Uganda: förslag till lag mot homosexualitet (1), av den 16 december 2010 om Uganda: det så kallade Bahati-lagförslaget och diskriminering mot hbt-personer (2), av den 17 februari 2011 om Uganda: mordet på David Kato (3) och av den 28 september 2011 om mänskliga rättigheter, sexuell läggning och könsidentitet inom ramen för FN (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 7 maj 2009 om jämställdhetsperspektivet i EU:s yttre förbindelser samt freds- och nationsuppbyggnad (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 7 maj 2009 om jämställdhetsperspektivet i EU:s yttre förbindelser samt freds- och nationsuppbyggnad (5),

| — | med beaktande av artiklarna 122.5 och 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 122.5 och 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Alla människor föds fria och lika i värde och rättigheter. Alla stater är skyldiga att förebygga våld och uppvigling till hat på grund av sexuell läggning, könsidentitet eller könsuttryck och att respektera principerna om jämställdhet mellan kvinnor och män. |
| --- | --- |

A.

Alla människor föds fria och lika i värde och rättigheter. Alla stater är skyldiga att förebygga våld och uppvigling till hat på grund av sexuell läggning, könsidentitet eller könsuttryck och att respektera principerna om jämställdhet mellan kvinnor och män.

| B. | Hbti-kvinnors rättigheter är samma mänskliga rättigheter som för alla kvinnor och män, som måste skyddas oavsett deras sexuella läggning, könsidentitet och könsuttryck. |
| --- | --- |

B.

Hbti-kvinnors rättigheter är samma mänskliga rättigheter som för alla kvinnor och män, som måste skyddas oavsett deras sexuella läggning, könsidentitet och könsuttryck.

| C. | Vissa länder i Afrika har spelat en ledande roll för att skydda mänskliga rättigheter och grundläggande friheter. Sydafrikas konstitution efter avskaffandet av apartheid var den första i världen som förbjöd diskriminering på grund av sexuell läggning, och det var Sydafrika som tog initiativet till resolution A/HRC/17/19 om mänskliga rättigheter, sexuell läggning och könsidentitet från FN:s råd för mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

C.

Vissa länder i Afrika har spelat en ledande roll för att skydda mänskliga rättigheter och grundläggande friheter. Sydafrikas konstitution efter avskaffandet av apartheid var den första i världen som förbjöd diskriminering på grund av sexuell läggning, och det var Sydafrika som tog initiativet till resolution A/HRC/17/19 om mänskliga rättigheter, sexuell läggning och könsidentitet från FN:s råd för mänskliga rättigheter.

| D. | Det finns politiska rörelser och ledare som kommer att kunna bana väg till förändringar och till en förstärkning av de mänskliga rättigheterna, kvinnors rättigheter och rättigheterna för hbti-personer i Afrika. |
| --- | --- |

D.

Det finns politiska rörelser och ledare som kommer att kunna bana väg till förändringar och till en förstärkning av de mänskliga rättigheterna, kvinnors rättigheter och rättigheterna för hbti-personer i Afrika.

| E. | Den ökande stigmatiseringen av och det ökade våldet mot hbti-kvinnor, samt mot kvinnor som uppfattas som hbti-kvinnor, från de statliga myndigheternas och polisstyrkornas sida och från deras familjer och samhällen i Afrika, är en gemensam angelägenhet, vilket framgår av de många uttalandena från FN:s generalsekreterare, Ban Ki Moon, och FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, Navanethem Pillay, och av resolution A/HRC/17/19 om mänskliga rättigheter, sexuell läggning och könsidentitet från FN:s råd för mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

E.

Den ökande stigmatiseringen av och det ökade våldet mot hbti-kvinnor, samt mot kvinnor som uppfattas som hbti-kvinnor, från de statliga myndigheternas och polisstyrkornas sida och från deras familjer och samhällen i Afrika, är en gemensam angelägenhet, vilket framgår av de många uttalandena från FN:s generalsekreterare, Ban Ki Moon, och FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, Navanethem Pillay, och av resolution A/HRC/17/19 om mänskliga rättigheter, sexuell läggning och könsidentitet från FN:s råd för mänskliga rättigheter.

| F. | Vid den årliga diskussionen den 25–26 juni 2012 om kvinnliga människorättsförsvarare i FN:s råd för mänskliga rättigheter, påpekade FN:s särskilda rapportör om människorättsförsvarare, Margret Sekaggya, att våldet mot kvinnliga människorättsförsvarare uttrycks på ett könsspecifikt sätt med allt från verbala sexrelaterade aggressioner till sexuella övergrepp och våldtäkt, att kvinnor ansågs ifrågasätta vedertagna sociala normer, kultur och traditioner, ibland även religiösa bestämmelser, och därför stigmatiserades, samt att kvinnliga människorättsförsvarare särskilt måste uppmärksammas, eftersom det lidande de utsätts för i sitt arbete ibland är värre än det som deras manliga kollegor måste utstå. |
| --- | --- |

F.

Vid den årliga diskussionen den 25–26 juni 2012 om kvinnliga människorättsförsvarare i FN:s råd för mänskliga rättigheter, påpekade FN:s särskilda rapportör om människorättsförsvarare, Margret Sekaggya, att våldet mot kvinnliga människorättsförsvarare uttrycks på ett könsspecifikt sätt med allt från verbala sexrelaterade aggressioner till sexuella övergrepp och våldtäkt, att kvinnor ansågs ifrågasätta vedertagna sociala normer, kultur och traditioner, ibland även religiösa bestämmelser, och därför stigmatiserades, samt att kvinnliga människorättsförsvarare särskilt måste uppmärksammas, eftersom det lidande de utsätts för i sitt arbete ibland är värre än det som deras manliga kollegor måste utstå.

| G. | Kvinnor som överskrider gränserna för sociala och kulturella normer kan stämplas som lesbiska och riskerar att bli måltavlor för mäns våldsamma beteende och/eller förnedrande behandling, vilket leder till ett förtryck av alla kvinnors (även heterosexuella kvinnors) möjlighet att uttrycka sin sexualitet och frihet att välja. Sexuella rättigheter gäller alla kvinnors självbestämmande över sin kropp och rätt till fria val |
| --- | --- |

G.

Kvinnor som överskrider gränserna för sociala och kulturella normer kan stämplas som lesbiska och riskerar att bli måltavlor för mäns våldsamma beteende och/eller förnedrande behandling, vilket leder till ett förtryck av alla kvinnors (även heterosexuella kvinnors) möjlighet att uttrycka sin sexualitet och frihet att välja. Sexuella rättigheter gäller alla kvinnors självbestämmande över sin kropp och rätt till fria val

| H. | I Afrika är homosexualitet bland kvinnor lagligt i 27 länder och olagligt i 27, medan homosexualitet bland män är lagligt i 16 länder och olagligt i 38. Homosexualitet är belagt med dödsstraff i Mauretanien, Sudan och i delar av Somalia och Nigeria. Ett lagförslag från en enskild parlamentsledamot i Ugandas parlament kan leda till att dödsstraff införs för homosexualitet. |
| --- | --- |

H.

I Afrika är homosexualitet bland kvinnor lagligt i 27 länder och olagligt i 27, medan homosexualitet bland män är lagligt i 16 länder och olagligt i 38. Homosexualitet är belagt med dödsstraff i Mauretanien, Sudan och i delar av Somalia och Nigeria. Ett lagförslag från en enskild parlamentsledamot i Ugandas parlament kan leda till att dödsstraff införs för homosexualitet.

| I. | Lagar som kriminaliserar förbindelser mellan personer av samma kön och sexualitet bidrar till att skapa en situation som uppmuntrar till våld mot kvinnor som är, eller som uppfattas som, lesbiska. |
| --- | --- |

I.

Lagar som kriminaliserar förbindelser mellan personer av samma kön och sexualitet bidrar till att skapa en situation som uppmuntrar till våld mot kvinnor som är, eller som uppfattas som, lesbiska.

| J. | Mord, tortyr, fängslanden, våld, stigmatisering och hatiska uttalanden gentemot hbti-personer, i vissa fall legitimerat i lag, rapporteras i alla delar av världen. Upprepat våld och angrepp mot lesbiska kvinnor har förekommit i många afrikanska länder. |
| --- | --- |

J.

Mord, tortyr, fängslanden, våld, stigmatisering och hatiska uttalanden gentemot hbti-personer, i vissa fall legitimerat i lag, rapporteras i alla delar av världen. Upprepat våld och angrepp mot lesbiska kvinnor har förekommit i många afrikanska länder.

| K. | Kampen för jämlikhet och rättvisa och för lesbiska kvinnors synlighet och rättigheter är nära kopplad till kampen för kvinnors rättigheter i allmänhet. Lesbiska kvinnor, som många andra kvinnor, utsätts för våld både på grund av att de är kvinnor och på grund av sin sexuella läggning. |
| --- | --- |

K.

Kampen för jämlikhet och rättvisa och för lesbiska kvinnors synlighet och rättigheter är nära kopplad till kampen för kvinnors rättigheter i allmänhet. Lesbiska kvinnor, som många andra kvinnor, utsätts för våld både på grund av att de är kvinnor och på grund av sin sexuella läggning.

| L. | I Kamerun greps tio kvinnor och tre åtalades i februari 2012 för första gången för att utöva homosexualitet. Gripandena och polisvåldet fortsätter, vilket rapporterades så sent som den 24 juni 2012. Advokat Alice Nkom har flera gånger hotats till livet och mottagit hot om våld för att hon försvarar människor som anklagas för homosexualitet. Den 19 maj 2012 avbröts ett hbti-möte i Yaoundé med våld av ett gäng. |
| --- | --- |

L.

I Kamerun greps tio kvinnor och tre åtalades i februari 2012 för första gången för att utöva homosexualitet. Gripandena och polisvåldet fortsätter, vilket rapporterades så sent som den 24 juni 2012. Advokat Alice Nkom har flera gånger hotats till livet och mottagit hot om våld för att hon försvarar människor som anklagas för homosexualitet. Den 19 maj 2012 avbröts ett hbti-möte i Yaoundé med våld av ett gäng.

| M. | I Liberia pågår en diskussion i senaten om ett förslag att ytterligare förlänga förbudet mot sexuella förbindelser mellan personer av samma kön i den nuvarande lagstiftningen. Medierna och allmänheten försöker i allt större utsträckning skrämma hbti-personer och två lesbiska kvinnor överfölls nyligen av beväpnade män. |
| --- | --- |

M.

I Liberia pågår en diskussion i senaten om ett förslag att ytterligare förlänga förbudet mot sexuella förbindelser mellan personer av samma kön i den nuvarande lagstiftningen. Medierna och allmänheten försöker i allt större utsträckning skrämma hbti-personer och två lesbiska kvinnor överfölls nyligen av beväpnade män.

| N. | I Malawi förbjöds homosexualitet bland kvinnor i januari 2011. Den nya presidenten, Joyce Banda, har förklarat att hon kommer att be parlamentet att upphäva lagar som kriminaliserar homosexualitet. |
| --- | --- |

N.

I Malawi förbjöds homosexualitet bland kvinnor i januari 2011. Den nya presidenten, Joyce Banda, har förklarat att hon kommer att be parlamentet att upphäva lagar som kriminaliserar homosexualitet.

| O. | Nigeria avser att kriminalisera registrering, drift och upprätthållande av vissa organisationer och deras möten eller processioner, och förbjuda verksamhet som fullt ut faller inom privatlivets ramar. |
| --- | --- |

O.

Nigeria avser att kriminalisera registrering, drift och upprätthållande av vissa organisationer och deras möten eller processioner, och förbjuda verksamhet som fullt ut faller inom privatlivets ramar.

| P. | I Sydafrika fortsätter så kallade ”korrigerande” våldtäkter av lesbiska och transkvinnor med oförminskad styrka. De pågående diskussionerna om ett konstitutionellt skydd av personer som utsätts för våld på grund av sin sexuella läggning driver på våldet mot hbti-personer. Gayrättsaktivisten Thapelo Makutle torterades och mördades nyligen, 22-åriga lesbiska Phumeza Nkolonzi sköts i huvudet på grund av sin sexuella läggning och Neil Daniels knivhöggs, lemlästades och brändes levande för att han var homosexuell. |
| --- | --- |

P.

I Sydafrika fortsätter så kallade ”korrigerande” våldtäkter av lesbiska och transkvinnor med oförminskad styrka. De pågående diskussionerna om ett konstitutionellt skydd av personer som utsätts för våld på grund av sin sexuella läggning driver på våldet mot hbti-personer. Gayrättsaktivisten Thapelo Makutle torterades och mördades nyligen, 22-åriga lesbiska Phumeza Nkolonzi sköts i huvudet på grund av sin sexuella läggning och Neil Daniels knivhöggs, lemlästades och brändes levande för att han var homosexuell.

| Q. | I Swaziland har positiva insatser gjorts för att förebygga och bota hiv/aids i utsatta befolkningsgrupper, däribland kvinnor samt män som har sex med män, trots landets kriminalisering av homosexualitet. |
| --- | --- |

Q.

I Swaziland har positiva insatser gjorts för att förebygga och bota hiv/aids i utsatta befolkningsgrupper, däribland kvinnor samt män som har sex med män, trots landets kriminalisering av homosexualitet.

| R. | Polisstyrkor och etik- och integritetsministern i Uganda avbröt i februari och juni 2012, utan domstolsbeslut och utan respekt för medborgarnas mötesfrihet, privata möten som anordnats av människorättsaktivister. Ministern planerar att förbjuda 38 organisationer som anses verka för mänskliga rättigheter för hbti-personer. Lagförslaget mot homosexualitet, som lades fram första gången 2009, diskuteras fortfarande och kan omfatta oacceptabla bestämmelser, bland annat dödsstraff. Rättegångar och utredningar i Uganda och i Förenta staterna har avslöjat den roll som bland annat Scott Lively och Abiding Truth Ministries, en extremistisk USA-baserad evangelisk grupp, har spelat för spridningen av hat och intolerans på grundval av sexuell läggning och för införandet av denna lag. |
| --- | --- |

R.

Polisstyrkor och etik- och integritetsministern i Uganda avbröt i februari och juni 2012, utan domstolsbeslut och utan respekt för medborgarnas mötesfrihet, privata möten som anordnats av människorättsaktivister. Ministern planerar att förbjuda 38 organisationer som anses verka för mänskliga rättigheter för hbti-personer. Lagförslaget mot homosexualitet, som lades fram första gången 2009, diskuteras fortfarande och kan omfatta oacceptabla bestämmelser, bland annat dödsstraff. Rättegångar och utredningar i Uganda och i Förenta staterna har avslöjat den roll som bland annat Scott Lively och Abiding Truth Ministries, en extremistisk USA-baserad evangelisk grupp, har spelat för spridningen av hat och intolerans på grundval av sexuell läggning och för införandet av denna lag.

Diskriminering av och våld mot lesbiska kvinnor i Afrika

| 1. | Europaparlamentet fördömer kraftfullt alla former av våld mot och diskriminering av lesbiska kvinnor i afrikanska länder, där detta förekommer, däribland extrema former av våld såsom ”korrigerande” våldtäkter och andra former av sexuellt våld. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet fördömer kraftfullt alla former av våld mot och diskriminering av lesbiska kvinnor i afrikanska länder, där detta förekommer, däribland extrema former av våld såsom ”korrigerande” våldtäkter och andra former av sexuellt våld.

| 2. | Europaparlamentet uttrycker sitt starka stöd till kampanjer och initiativ för att avskaffa alla lagar som diskriminerar kvinnor och hbti-personer. Parlamentet uppmanar de afrikanska länder som fortfarande har diskriminerande lagar att omedelbart avskaffa dem, inbegripet lagar som förbjuder homosexualitet och som diskriminerar kvinnor när det gäller civilstånd, egendomsrätt och arvsrätt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uttrycker sitt starka stöd till kampanjer och initiativ för att avskaffa alla lagar som diskriminerar kvinnor och hbti-personer. Parlamentet uppmanar de afrikanska länder som fortfarande har diskriminerande lagar att omedelbart avskaffa dem, inbegripet lagar som förbjuder homosexualitet och som diskriminerar kvinnor när det gäller civilstånd, egendomsrätt och arvsrätt.

| 3. | Europaparlamentet bekräftar att kampen för lesbiska kvinnors grundläggande rättigheter och mänskliga rättigheter i Afrika är nära kopplad till skyddet av sexuell och reproduktiv hälsa för alla kvinnor. Parlamentet uppmanar därför Europeiska unionen att i sitt arbete med partnerländer i Afrika göra ett kraftfullt åtagande i form av resurser och insatser till stöd för sexuell och reproduktiv hälsa. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet bekräftar att kampen för lesbiska kvinnors grundläggande rättigheter och mänskliga rättigheter i Afrika är nära kopplad till skyddet av sexuell och reproduktiv hälsa för alla kvinnor. Parlamentet uppmanar därför Europeiska unionen att i sitt arbete med partnerländer i Afrika göra ett kraftfullt åtagande i form av resurser och insatser till stöd för sexuell och reproduktiv hälsa.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar relevanta myndigheter i Afrika att effektivt skydda alla kvinnor från mord, så kallade ”korrigerande” våldtäkter och annat sexuellt våld och att ställa förövarna inför rätta. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar relevanta myndigheter i Afrika att effektivt skydda alla kvinnor från mord, så kallade ”korrigerande” våldtäkter och annat sexuellt våld och att ställa förövarna inför rätta.

| 5. | Europaparlamentet konstaterar att stigmatiseringen av och våldet mot hbti-kvinnor ofta är nära kopplat till diskriminering. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet konstaterar att stigmatiseringen av och våldet mot hbti-kvinnor ofta är nära kopplat till diskriminering.

| 6. | Europaparlamentet uttrycker sin solidaritet med och sitt stöd till alla aktörer som kämpar för en mer kraftfull agenda för kvinnors rättigheter. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uttrycker sin solidaritet med och sitt stöd till alla aktörer som kämpar för en mer kraftfull agenda för kvinnors rättigheter.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och EU:s medlemsstater att stödja kvinnoorganisationer och hbti-organisationer i Afrika i deras kamp för jämlikhet och kroppsligt självbestämmande och för rätten till sexuell frihet för alla kvinnor och hbti-personer. Parlamentet betonar samtidigt att man särskilt måste fokusera på lesbiska kvinnor i hbti-rörelsen och kvinnorörelsen samt i andra sociala rörelser för att fördöma den dubbla och ibland mångfaldiga diskriminering som lesbiska kvinnor utsätts för i afrikanska länder. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och EU:s medlemsstater att stödja kvinnoorganisationer och hbti-organisationer i Afrika i deras kamp för jämlikhet och kroppsligt självbestämmande och för rätten till sexuell frihet för alla kvinnor och hbti-personer. Parlamentet betonar samtidigt att man särskilt måste fokusera på lesbiska kvinnor i hbti-rörelsen och kvinnorörelsen samt i andra sociala rörelser för att fördöma den dubbla och ibland mångfaldiga diskriminering som lesbiska kvinnor utsätts för i afrikanska länder.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, Europeiska utrikestjänsten och medlemsstaterna att påskynda genomförandet av de mål som fastställts i EU:s handlingsplan för jämställdhet och kvinnors egenmakt i utvecklingssamarbetet, och att särskilt fokusera på hbti-kvinnors rättigheter, både i förbindelserna med tredjeländer och när de beviljar stöd till icke-statliga organisationer och människorättsförsvarare. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen, Europeiska utrikestjänsten och medlemsstaterna att påskynda genomförandet av de mål som fastställts i EU:s handlingsplan för jämställdhet och kvinnors egenmakt i utvecklingssamarbetet, och att särskilt fokusera på hbti-kvinnors rättigheter, både i förbindelserna med tredjeländer och när de beviljar stöd till icke-statliga organisationer och människorättsförsvarare.

Rättigheter för hbti-personer i Afrika

| 9. | Europaparlamentet uppmanar alla de 76 länder i världen där homosexualitet är olagligt, däribland 38 länder i Afrika, att avkriminalisera homosexualitet. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar alla de 76 länder i världen där homosexualitet är olagligt, däribland 38 länder i Afrika, att avkriminalisera homosexualitet.

| 10. | Europaparlamentet fördömer uppvigling till hat och våld på grund av sexuell läggning, könsidentitet eller könsuttryck. Parlamentet uppmanar de ovannämnda länderna att effektivt värna om hbti-personers rätt till liv och värdighet och att fördöma alla former av våld, diskriminering, stigmatisering och förnedring riktade mot dem. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet fördömer uppvigling till hat och våld på grund av sexuell läggning, könsidentitet eller könsuttryck. Parlamentet uppmanar de ovannämnda länderna att effektivt värna om hbti-personers rätt till liv och värdighet och att fördöma alla former av våld, diskriminering, stigmatisering och förnedring riktade mot dem.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar politiska och religiösa ledare att fördöma förföljelser och diskriminering på grund av sexuell läggning och att inta en fast hållning mot homofobi samt att i detta syfte ansluta sig till ärkebiskop Desmond Tutus upprop mot orättvisor och fördomar och till förmån för solidaritet och rättvisa. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar politiska och religiösa ledare att fördöma förföljelser och diskriminering på grund av sexuell läggning och att inta en fast hållning mot homofobi samt att i detta syfte ansluta sig till ärkebiskop Desmond Tutus upprop mot orättvisor och fördomar och till förmån för solidaritet och rättvisa.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten, kommissionen och medlemsstaterna att i sin politiska dialog med afrikanska länder påminna dem om deras skyldighet att leva upp till de åtaganden de gjort enligt rättsligt bindande internationella människorättsinstrument och konventioner, och framför allt att respektera och främja rätten till skydd mot diskriminering på grund av sexuell läggning och könsidentitet. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten, kommissionen och medlemsstaterna att i sin politiska dialog med afrikanska länder påminna dem om deras skyldighet att leva upp till de åtaganden de gjort enligt rättsligt bindande internationella människorättsinstrument och konventioner, och framför allt att respektera och främja rätten till skydd mot diskriminering på grund av sexuell läggning och könsidentitet.

| 13. | Europaparlamentet gläder sig över att vissa afrikanska länder, däribland Kap Verde, Centralafrikanska republiken, Gabon, Guinea-Bissau, Malawi, Mauritius, Rwanda, São Tomé och Principe, Sydafrika och Swaziland har tillkännagivit sitt motstånd mot kriminaliseringen av homosexualitet, säkrat tillgång till hälso- och sjukvård för hbti-personer eller lovat att avkriminalisera homosexualitet. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet gläder sig över att vissa afrikanska länder, däribland Kap Verde, Centralafrikanska republiken, Gabon, Guinea-Bissau, Malawi, Mauritius, Rwanda, São Tomé och Principe, Sydafrika och Swaziland har tillkännagivit sitt motstånd mot kriminaliseringen av homosexualitet, säkrat tillgång till hälso- och sjukvård för hbti-personer eller lovat att avkriminalisera homosexualitet.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar AVS-länderna att inleda en öppen, konstruktiv och ömsesidigt respektfull diskussion. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar AVS-länderna att inleda en öppen, konstruktiv och ömsesidigt respektfull diskussion.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar de afrikanska länderna att garantera hbti-människorättsförvararnas säkerhet, och uppmanar EU att hjälpa det lokala civilsamhället med kapacitetsuppbyggnadsprogram i Afrika. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar de afrikanska länderna att garantera hbti-människorättsförvararnas säkerhet, och uppmanar EU att hjälpa det lokala civilsamhället med kapacitetsuppbyggnadsprogram i Afrika.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar bestämt kommissionen, Europeiska utrikestjänsten och medlemsstaterna att fullt ut utnyttja hbt-verktygslådan för att uppmuntra tredjeländer att avkriminalisera homosexualitet, bidra till att minska våldet och diskrimineringen och skydda hbti-människorättsförsvarare. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar bestämt kommissionen, Europeiska utrikestjänsten och medlemsstaterna att fullt ut utnyttja hbt-verktygslådan för att uppmuntra tredjeländer att avkriminalisera homosexualitet, bidra till att minska våldet och diskrimineringen och skydda hbti-människorättsförsvarare.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och särskilt vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Catherine Ashton, att vidta konkreta åtgärder med hjälp av alla relevanta instrument för att utöva påtryckningar i syfte att skydda människor från diskriminering och förföljelser på grundval av deras sexuella läggning, och att ta upp dessa frågor i samband med EU:s förbindelser och dialoger med tredjeländer. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och särskilt vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Catherine Ashton, att vidta konkreta åtgärder med hjälp av alla relevanta instrument för att utöva påtryckningar i syfte att skydda människor från diskriminering och förföljelser på grundval av deras sexuella läggning, och att ta upp dessa frågor i samband med EU:s förbindelser och dialoger med tredjeländer.

*

* *

| 18. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaterna, AVS-staternas generalsekreterare, alla AVS-ländernas ambassadörer i Europeiska unionen, Sydafrikas parlament och Afrikanska unionen och dess institutioner. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaterna, AVS-staternas generalsekreterare, alla AVS-ländernas ambassadörer i Europeiska unionen, Sydafrikas parlament och Afrikanska unionen och dess institutioner.

---

(1)  EUT C 286 E, 22.10.2010, s. 25.

(2)  EUT C 169 E, 15.6.2012, s. 134.

(3)  EUT C 188 E, 28.6.2012, s. 62.

(4)  Antagna texter, P7_TA(2011)0427.

(5)  EUT C 212 E, 5.8.2010, s. 32.

---

| 29.11.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 349/93 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 349/93

---

Torsdagen den 5 juli 2012Yttrandefrihet i Vitryssland, särskilt fallet med Andrzej Poczobut

P7_TA(2012)0300

Europaparlamentets resolution av den 5 juli 2012 om Vitryssland, särskilt fallet Andrzej Poczobut (2012/2702(RSP))

2013/C 349 E/13

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Vitryssland, särskilt resolutionerna av den 29 mars 2012 (1), den 16 februari 2012 (2), den 15 september 2011 (3), den 12 maj 2011 (4), den 10 mars 2011 (5), den 20 januari 2011 (6), den 10 mars 2010 (7) och den 17 december 2009 (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Vitryssland, särskilt resolutionerna av den 29 mars 2012 (1), den 16 februari 2012 (2), den 15 september 2011 (3), den 12 maj 2011 (4), den 10 mars 2011 (5), den 20 januari 2011 (6), den 10 mars 2010 (7) och den 17 december 2009 (8),

| — | med beaktande av uttalandet av den 28 juni 2012 från unionens höga representant, Catherine Ashton, om situationen i Vitryssland, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 28 juni 2012 från unionens höga representant, Catherine Ashton, om situationen i Vitryssland,

| — | med beaktande av pressuttalandet den 22 juni 2012 från OSSE:s representant för mediefriheten, Dunja Mijatovic, om arresteringen av den polsk-vitryske journalisten Andrzej Poczobut, |
| --- | --- |

—

med beaktande av pressuttalandet den 22 juni 2012 från OSSE:s representant för mediefriheten, Dunja Mijatovic, om arresteringen av den polsk-vitryske journalisten Andrzej Poczobut,

| — | med beaktande av Europarådets parlamentariska församlings skriftliga förklaring nr 523 av den 26 juni 2012, där det yrkades på att den polsk-vitryske journalisten Andrzej Poczobut skulle friges från vitryskt fängelse, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets parlamentariska församlings skriftliga förklaring nr 523 av den 26 juni 2012, där det yrkades på att den polsk-vitryske journalisten Andrzej Poczobut skulle friges från vitryskt fängelse,

| — | med beaktande av Europeiska rådets slutsatser från mötet den 1–2 mars 2012, där man uttrycker djup oro över att situationen i Vitryssland försämrats ytterligare, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser från mötet den 1–2 mars 2012, där man uttrycker djup oro över att situationen i Vitryssland försämrats ytterligare,

| — | med beaktande av rådets genomförandebeslut 2012/126/Gusp av den 28 februari 2012 om genomförande av rådets beslut 2010/639/Gusp om restriktiva åtgärder mot Vitryssland (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets genomförandebeslut 2012/126/Gusp av den 28 februari 2012 om genomförande av rådets beslut 2010/639/Gusp om restriktiva åtgärder mot Vitryssland (9),

| — | med beaktande av rådets slutsatser om inledandet av en europeisk moderniseringsdialog med det vitryska samhället vid rådets (utrikes frågor) 3157:e möte i Bryssel den 23 mars 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser om inledandet av en europeisk moderniseringsdialog med det vitryska samhället vid rådets (utrikes frågor) 3157:e möte i Bryssel den 23 mars 2012,

| — | med beaktande av rådets förordning (EU) nr 354/2012 av den 23 april 2012 om ändring av förordning (EG) nr 765/2006 om restriktiva åtgärder med hänsyn till Vitryssland (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU) nr 354/2012 av den 23 april 2012 om ändring av förordning (EG) nr 765/2006 om restriktiva åtgärder med hänsyn till Vitryssland (10),

| — | med beaktande av uttalandet av den 28 februari 2012 från unionens höga representant, Catherine Ashton, om hennes beslut att kalla hem chefen för EU:s delegation i Minsk och den polska regeringens beslut att kalla hem Polens ambassadör i Vitryssland, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 28 februari 2012 från unionens höga representant, Catherine Ashton, om hennes beslut att kalla hem chefen för EU:s delegation i Minsk och den polska regeringens beslut att kalla hem Polens ambassadör i Vitryssland,

| — | med beaktande av rådets beslut 2012/36/Gusp av den 23 januari 2012 om ändring av rådets beslut 2010/639/Gusp om restriktiva åtgärder mot Vitryssland (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2012/36/Gusp av den 23 januari 2012 om ändring av rådets beslut 2010/639/Gusp om restriktiva åtgärder mot Vitryssland (11),

| — | med beaktande av resolution 1857(2012) av den 25 januari 2012 från Europarådets parlamentariska församling om situationen i Vitryssland, där man fördömer de fortsatta förföljelserna av medlemmar av oppositionen och trakasserierna mot aktivister i civilsamhället, oberoende medier och människorättsförsvarare i Vitryssland, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolution 1857(2012) av den 25 januari 2012 från Europarådets parlamentariska församling om situationen i Vitryssland, där man fördömer de fortsatta förföljelserna av medlemmar av oppositionen och trakasserierna mot aktivister i civilsamhället, oberoende medier och människorättsförsvarare i Vitryssland,

| — | med beaktande av rapporten från FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter av den 10 april 2012 samt av resolution 17/24 av den 17 juni 2011 från FN:s råd för mänskliga rättigheter om situationen för de mänskliga rättigheterna i Vitryssland, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter av den 10 april 2012 samt av resolution 17/24 av den 17 juni 2011 från FN:s råd för mänskliga rättigheter om situationen för de mänskliga rättigheterna i Vitryssland,

| — | med beaktande av förklaringen från toppmötet om det östliga partnerskapet, antagen i Prag den 7–9 maj 2009, och förklaringen om situationen i Vitryssland, antagen vid toppmötet om det östliga partnerskapet i Warszawa den 30 september 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förklaringen från toppmötet om det östliga partnerskapet, antagen i Prag den 7–9 maj 2009, och förklaringen om situationen i Vitryssland, antagen vid toppmötet om det östliga partnerskapet i Warszawa den 30 september 2011,

| — | med beaktande av det gemensamma uttalande som utrikesministrarna i länderna i Visegradgruppen och i Estland, Lettland och Litauen gjorde i Prag den 5 mars 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma uttalande som utrikesministrarna i länderna i Visegradgruppen och i Estland, Lettland och Litauen gjorde i Prag den 5 mars 2012,

| — | med beaktande av det uttalande som den vitryska nationella plattformen vid forumet för det civila samhället inom det östliga partnerskapet gjorde i Minsk den 2 mars 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det uttalande som den vitryska nationella plattformen vid forumet för det civila samhället inom det östliga partnerskapet gjorde i Minsk den 2 mars 2012,

| — | – med beaktande av rådets slutsatser om Vitryssland, antagna vid rådets (utrikes frågor) 3 101:e möte den 20 juni 2011, |
| --- | --- |

—

– med beaktande av rådets slutsatser om Vitryssland, antagna vid rådets (utrikes frågor) 3 101:e möte den 20 juni 2011,

| — | med beaktande av uttalandet från talesmannen för unionens höga representant Catherine Ashton av den 10 april 2011 om tillslagen mot oberoende medier i Vitryssland, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet från talesmannen för unionens höga representant Catherine Ashton av den 10 april 2011 om tillslagen mot oberoende medier i Vitryssland,

| — | med beaktande av artikel 19 i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, artikel 19 i den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter och artikel 11 i EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 19 i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, artikel 19 i den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter och artikel 11 i EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av artikel 19 i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948 och FN:s förklaring om människorättsförsvarare från december 1988, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 19 i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948 och FN:s förklaring om människorättsförsvarare från december 1988,

| — | med beaktande av artiklarna 122.5 och 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 122.5 och 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Andrzej Poczobut, som är korrespondent för den polska dagstidningen Gazeta Wyborcza och en framträdande aktivist för den polska minoriteten i Vitryssland och ordförande för det polska förbundet (Union of Poles) i Vitryssland, arresterades den 21 juni 2012 i den vitryska staden Grodno. |
| --- | --- |

A.

Andrzej Poczobut, som är korrespondent för den polska dagstidningen Gazeta Wyborcza och en framträdande aktivist för den polska minoriteten i Vitryssland och ordförande för det polska förbundet (Union of Poles) i Vitryssland, arresterades den 21 juni 2012 i den vitryska staden Grodno.

| B. | Åklagarmyndigheten föranstaltade husrannsakan i Poczobuts lägenhet i Grodno, varvid material beslagtogs. De rättsvårdande myndigheterna genomförde också husrannsakan i det polska förbundets kontor i Hrodna, för vilket Poczobut har ett officiellt hyresavtal, och beslagtog datorutrustning. |
| --- | --- |

B.

Åklagarmyndigheten föranstaltade husrannsakan i Poczobuts lägenhet i Grodno, varvid material beslagtogs. De rättsvårdande myndigheterna genomförde också husrannsakan i det polska förbundets kontor i Hrodna, för vilket Poczobut har ett officiellt hyresavtal, och beslagtog datorutrustning.

| C. | Poczobut åtalades för så kallat förtal av president Aljaksandr Lukashenka med stöd av artikel 367 i Vitrysslands strafflag, eftersom han på webbplatserna ”Charter97” och ”Vitryska partisaner” offentliggjort 12 artiklar om bl.a. rättegången i fallet med bombattentatet i tunnelbanan i fjol. |
| --- | --- |

C.

Poczobut åtalades för så kallat förtal av president Aljaksandr Lukashenka med stöd av artikel 367 i Vitrysslands strafflag, eftersom han på webbplatserna ”Charter97” och ”Vitryska partisaner” offentliggjort 12 artiklar om bl.a. rättegången i fallet med bombattentatet i tunnelbanan i fjol.

| D. | Poczobut har redan tidigare avtjänat tre månader i fängelse och omfattas av ett treårigt villkorligt fängelsestraff, utgående från samma anklagelse om att han påståtts ha förolämpat presidenten i en artikel som offentliggjorts i Gazeta Wyborcza och på en vitrysk webbplats. Detta innebär att han riskerar frihetsbegränsning eller frihetsberövande i ända till sju år och nio månader, inberäknat för det brott han fått villkorligt för. |
| --- | --- |

D.

Poczobut har redan tidigare avtjänat tre månader i fängelse och omfattas av ett treårigt villkorligt fängelsestraff, utgående från samma anklagelse om att han påståtts ha förolämpat presidenten i en artikel som offentliggjorts i Gazeta Wyborcza och på en vitrysk webbplats. Detta innebär att han riskerar frihetsbegränsning eller frihetsberövande i ända till sju år och nio månader, inberäknat för det brott han fått villkorligt för.

| E. | Den 30 juni 2012 frigavs Poczobut på vissa villkor och undertecknade en förbindelse om att inte lämna sin boningsort. |
| --- | --- |

E.

Den 30 juni 2012 frigavs Poczobut på vissa villkor och undertecknade en förbindelse om att inte lämna sin boningsort.

| F. | Den 5 juli 2011 avkunnade Leninski-domstolen i Grodna en dom där Poczobut frikändes från anklagelsen enligt artikel 368.1 i strafflagen om förolämpning av presidenten, men fälldes för anklagelsen enligt artikel 367.1 i strafflagen om smädelse av presidenten. |
| --- | --- |

F.

Den 5 juli 2011 avkunnade Leninski-domstolen i Grodna en dom där Poczobut frikändes från anklagelsen enligt artikel 368.1 i strafflagen om förolämpning av presidenten, men fälldes för anklagelsen enligt artikel 367.1 i strafflagen om smädelse av presidenten.

| G. | Den aktuella arresteringen av Poczobut den 21 juni 2012 sammanföll med en fredlig protest som arrangerats av det polska förbundet under Poczobuts ledning och riktade sig mot Lukasjenka-regimens tvångsförryskning av en polsk skola i Grodno. Vid detta tillfälle greps ett tjugotal personer. |
| --- | --- |

G.

Den aktuella arresteringen av Poczobut den 21 juni 2012 sammanföll med en fredlig protest som arrangerats av det polska förbundet under Poczobuts ledning och riktade sig mot Lukasjenka-regimens tvångsförryskning av en polsk skola i Grodno. Vid detta tillfälle greps ett tjugotal personer.

| H. | Vitrysslands medielag trädde i kraft 2008 och har en restriktiv karaktär, i och med att journalisternas verksamhet övervakas på olika sätt, såsom censur i TV och radio, övervakning av oberoende journalisters verksamhet och kontroll över förlagen. |
| --- | --- |

H.

Vitrysslands medielag trädde i kraft 2008 och har en restriktiv karaktär, i och med att journalisternas verksamhet övervakas på olika sätt, såsom censur i TV och radio, övervakning av oberoende journalisters verksamhet och kontroll över förlagen.

| I. | Enligt artikel 19 i den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter har envar rätt att utan ingripanden hysa åsikter och rätt till yttrandefrihet, och yttrandefriheten garanteras också i artikel 34 i Vitrysslands statsförfattning. Oberoende och internationella medieobservatörer och journalister har genomgående fördömt regeringens begränsningar av yttrandefriheten och mediefriheten. |
| --- | --- |

I.

Enligt artikel 19 i den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter har envar rätt att utan ingripanden hysa åsikter och rätt till yttrandefrihet, och yttrandefriheten garanteras också i artikel 34 i Vitrysslands statsförfattning. Oberoende och internationella medieobservatörer och journalister har genomgående fördömt regeringens begränsningar av yttrandefriheten och mediefriheten.

| J. | Efter det att Poczobut arresterats i april 2011 erkändes han av Amnesty International som samvetsfånge. |
| --- | --- |

J.

Efter det att Poczobut arresterats i april 2011 erkändes han av Amnesty International som samvetsfånge.

| K. | Fallet Poczobut infogar sig som en del av ett vidare mönster av fortlöpande och långvariga trakasserier mot det civila samhället och försvarare av den polska minoritetens rättigheter och människorättsförsvarare efter presidentvalet i december 2010, vilket lett till en drastisk tillbakagång för de mänskliga rättigheterna och de medborgerliga och politiska friheterna i Vitryssland. |
| --- | --- |

K.

Fallet Poczobut infogar sig som en del av ett vidare mönster av fortlöpande och långvariga trakasserier mot det civila samhället och försvarare av den polska minoritetens rättigheter och människorättsförsvarare efter presidentvalet i december 2010, vilket lett till en drastisk tillbakagång för de mänskliga rättigheterna och de medborgerliga och politiska friheterna i Vitryssland.

| L. | Systematiskt rapporterade trakasserier av företrädare för det civila samhället i Vitryssland fortgår hela tiden i landet. Till detta kommer att journalisterna Aljaksandr Barazenka, Siarhei Balai, Alina Radatjinskaja och Ina Studzinskaj frihetsberövats, liksom också följande aktivister från ”Sanningen ska fram”: Hanna Kurlovitj, Mikhail Pashkevitj, Aljaksandr Ulitsjonak och Siarhei Vazniak. |
| --- | --- |

L.

Systematiskt rapporterade trakasserier av företrädare för det civila samhället i Vitryssland fortgår hela tiden i landet. Till detta kommer att journalisterna Aljaksandr Barazenka, Siarhei Balai, Alina Radatjinskaja och Ina Studzinskaj frihetsberövats, liksom också följande aktivister från ”Sanningen ska fram”: Hanna Kurlovitj, Mikhail Pashkevitj, Aljaksandr Ulitsjonak och Siarhei Vazniak.

| M. | Ales Bjalijatski, som är ordförande för Vjasna och vice ordförande för den internationella människorättsföreningen FIDH och internerad i en straffkoloni i staden Bobruiks, har nyligen utsatts för nya olagliga restriktiva åtgärder och påtryckningar från fångvårdsmyndigheternas sida, i det uppenbara syftet att få honom att erkänna sin ”skuld”. |
| --- | --- |

M.

Ales Bjalijatski, som är ordförande för Vjasna och vice ordförande för den internationella människorättsföreningen FIDH och internerad i en straffkoloni i staden Bobruiks, har nyligen utsatts för nya olagliga restriktiva åtgärder och påtryckningar från fångvårdsmyndigheternas sida, i det uppenbara syftet att få honom att erkänna sin ”skuld”.

| N. | Den 24 maj 2012 arresterades Aleh Voltjek av civilklädda poliser som anklagade honom för att svära på allmän plats. Voltjek ledde tidigare ”Rättshjälp till befolkningen”, en organisation som erbjöd rättshjälp till dess att den upplöstes 2003. Samma dag dömdes han till nio dagars administrativt fängelsestraff enligt artikel 17.1 i lagen om ordningsförseelser (”begagnande av svordomar mot polisman”). Redan i januari 2012 dömdes Voltjek till fyra dagars administrativt frihetsberövande för att han påståtts ha fört ett otidigt språk på öppen gata. Hans namn har uppförts på förteckningen över dem som inte får lämna Vitryssland. |
| --- | --- |

N.

Den 24 maj 2012 arresterades Aleh Voltjek av civilklädda poliser som anklagade honom för att svära på allmän plats. Voltjek ledde tidigare ”Rättshjälp till befolkningen”, en organisation som erbjöd rättshjälp till dess att den upplöstes 2003. Samma dag dömdes han till nio dagars administrativt fängelsestraff enligt artikel 17.1 i lagen om ordningsförseelser (”begagnande av svordomar mot polisman”). Redan i januari 2012 dömdes Voltjek till fyra dagars administrativt frihetsberövande för att han påståtts ha fört ett otidigt språk på öppen gata. Hans namn har uppförts på förteckningen över dem som inte får lämna Vitryssland.

| O. | Alltsedan början av mars 2012 har femton oppositionspolitiker, oberoende journalister och människorättsförsvarare med olika förevändningar nekats sin rätt att lämna landet, medan de vitryska myndigheterna samtidigt påståtts överväga att sammanställa en förteckning över 108 människorätts- och oppositionsaktivister, i syfte att förbjuda dem utresa ur landet. |
| --- | --- |

O.

Alltsedan början av mars 2012 har femton oppositionspolitiker, oberoende journalister och människorättsförsvarare med olika förevändningar nekats sin rätt att lämna landet, medan de vitryska myndigheterna samtidigt påståtts överväga att sammanställa en förteckning över 108 människorätts- och oppositionsaktivister, i syfte att förbjuda dem utresa ur landet.

| P. | Den 14 juni 2012 antog Vitrysslands parlament flera ändringar i lagen om statens säkerhetsorgan så att det vitryska KGB fick vittomfattande befogenheter, bland annat rätten att fritt använda tvångsmedel. Den nya lagstiftningen ger KGB rätt att fritt ta sig in på privat egendom och utan restriktioner arrestera både vitryska medborgare och diplomater och representanter för internationella institutioner. |
| --- | --- |

P.

Den 14 juni 2012 antog Vitrysslands parlament flera ändringar i lagen om statens säkerhetsorgan så att det vitryska KGB fick vittomfattande befogenheter, bland annat rätten att fritt använda tvångsmedel. Den nya lagstiftningen ger KGB rätt att fritt ta sig in på privat egendom och utan restriktioner arrestera både vitryska medborgare och diplomater och representanter för internationella institutioner.

| Q. | Under 2011 frihetsberövades minst 95 journalister i samband med ”tysta protestaktioner”, 22 journalister ställdes inför rätta och 13 dömdes till administrativa arreststraff av olika längd. Vid utgången av 2011 hade myndigheterna ytterligare skärpt kontrollen över internet, bland annat genom ytterligare åtgärder för reglering av internet. |
| --- | --- |

Q.

Under 2011 frihetsberövades minst 95 journalister i samband med ”tysta protestaktioner”, 22 journalister ställdes inför rätta och 13 dömdes till administrativa arreststraff av olika längd. Vid utgången av 2011 hade myndigheterna ytterligare skärpt kontrollen över internet, bland annat genom ytterligare åtgärder för reglering av internet.

| R. | Det befaras att de vitryska myndigheternas försök att få oppositionsaktivister anklagade för brott är en förevändning för att de lagligen ska kunna hindras lämna landet och träda i förbindelse med FN och andra mekanismer. |
| --- | --- |

R.

Det befaras att de vitryska myndigheternas försök att få oppositionsaktivister anklagade för brott är en förevändning för att de lagligen ska kunna hindras lämna landet och träda i förbindelse med FN och andra mekanismer.

| 1. | Europaparlamentet fördömer skarpt att Poczobut, som är journalist för den polska dagstidningen Gazeta Wyborcza, nyligen arresterats, liksom också de påståenden som gjorts gällande mot honom. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet fördömer skarpt att Poczobut, som är journalist för den polska dagstidningen Gazeta Wyborcza, nyligen arresterats, liksom också de påståenden som gjorts gällande mot honom.

| 2. | Poczobut frigetts och kräver att utredningen ska läggas ned och alla anklagelser mot honom avskrivas. |
| --- | --- |

2.

Poczobut frigetts och kräver att utredningen ska läggas ned och alla anklagelser mot honom avskrivas.

| 3. | Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro över den allt sämre situationen för människorättsförsvarare i Vitryssland och fördömer alla hot mot journalister och enskilda som gör bruk av sin rätt till yttrandefrihet. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro över den allt sämre situationen för människorättsförsvarare i Vitryssland och fördömer alla hot mot journalister och enskilda som gör bruk av sin rätt till yttrandefrihet.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar det fjärde mötet den 23 och 24 juli 2012 i Bryssel med utrikesministrarna i de länder som omfattas av det östliga partnerskapet att dryfta och diskutera den allt sämre situationen för de mänskliga rättigheterna i Vitryssland och fallet Poczobut. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar det fjärde mötet den 23 och 24 juli 2012 i Bryssel med utrikesministrarna i de länder som omfattas av det östliga partnerskapet att dryfta och diskutera den allt sämre situationen för de mänskliga rättigheterna i Vitryssland och fallet Poczobut.

| 5. | Europaparlamentet vill få slut på de rättsliga trakasserierna av journalister, medlemmar av det civila samhället och människorättsförsvarare och uppmanar Vitrysslands myndigheter att frångå sin nuvarande politik av undertryckande. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet vill få slut på de rättsliga trakasserierna av journalister, medlemmar av det civila samhället och människorättsförsvarare och uppmanar Vitrysslands myndigheter att frångå sin nuvarande politik av undertryckande.

| 6. | Med tanke på att det efter presidentvalet i december 2010 och händelserna därefter gjorts tillslag mot det civila samhället i Vitryssland av aldrig tidigare skådat slag (minst 21 reportrar har misshandlats, 27 journalister har frihetsberövats och 13 av dem har dömts till mellan 10 och 15 dagar i fängsligt förvar) anser Europaparlamentet att målet mot Poczobut är politiskt betingat och avser att hindra hans legitima arbete som journalist och ledare för en nationell minoritet. |
| --- | --- |

6.

Med tanke på att det efter presidentvalet i december 2010 och händelserna därefter gjorts tillslag mot det civila samhället i Vitryssland av aldrig tidigare skådat slag (minst 21 reportrar har misshandlats, 27 journalister har frihetsberövats och 13 av dem har dömts till mellan 10 och 15 dagar i fängsligt förvar) anser Europaparlamentet att målet mot Poczobut är politiskt betingat och avser att hindra hans legitima arbete som journalist och ledare för en nationell minoritet.

| 7. | Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro över att Poczobut dömts till tre års villkorligt fängelse för liknande påstådda brott. Parlamentet är bekymrat över att det villkorliga straffet kan omvandlas till ovillkorligt fängelse. Ett villkorligt straff innebär Lukasjenkaregimen har helt fria händer att när som helst sända Poczobut tillbaka till fängelset om myndigheterna anser att han åter ”brutit mot lagen” när han utfört sitt arbete som journalist. Det är i själva verket ett slags skrämseltaktik och ett försök att tvinga Poczobut till självcensur. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro över att Poczobut dömts till tre års villkorligt fängelse för liknande påstådda brott. Parlamentet är bekymrat över att det villkorliga straffet kan omvandlas till ovillkorligt fängelse. Ett villkorligt straff innebär Lukasjenkaregimen har helt fria händer att när som helst sända Poczobut tillbaka till fängelset om myndigheterna anser att han åter ”brutit mot lagen” när han utfört sitt arbete som journalist. Det är i själva verket ett slags skrämseltaktik och ett försök att tvinga Poczobut till självcensur.

| 8. | Europaparlamentet beklagar djupt att Vitrysslands myndigheter gör det omöjligt för journalister att arbeta, genom att införa repressiva lagar för att tysta ned verksamheten inom det civila samhälle och sedan hota med straffrättsliga påföljder för att skrämma människorättsförsvarare och minoritetsaktivister. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet beklagar djupt att Vitrysslands myndigheter gör det omöjligt för journalister att arbeta, genom att införa repressiva lagar för att tysta ned verksamheten inom det civila samhälle och sedan hota med straffrättsliga påföljder för att skrämma människorättsförsvarare och minoritetsaktivister.

| 9. | Europaparlamentet anser att såväl vitrysk lag som internationella mekanismer avsiktligen missbrukats av de vitryska myndigheterna och gjorts till redskap för deras syften. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet anser att såväl vitrysk lag som internationella mekanismer avsiktligen missbrukats av de vitryska myndigheterna och gjorts till redskap för deras syften.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar de vitryska myndigheterna att under alla omständigheter trygga respekten för de demokratiska principerna, de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, i enlighet med den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna och med internationella och regionala människorättsinstrument som ratificerats av Vitryssland. Parlamentet understryker att mediefrihet och yttrandefrihet hör till demokratins grundläggande hörnstenar som de vitryska myndigheterna utfäst sig att respektera. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar de vitryska myndigheterna att under alla omständigheter trygga respekten för de demokratiska principerna, de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, i enlighet med den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna och med internationella och regionala människorättsinstrument som ratificerats av Vitryssland. Parlamentet understryker att mediefrihet och yttrandefrihet hör till demokratins grundläggande hörnstenar som de vitryska myndigheterna utfäst sig att respektera.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar med kraft de vitryska myndigheterna att reformera lagen och få Vitrysslands lagstiftning, särskilt om föreningsfrihet och yttrandefrihet att stämma överens med internationella normer och avskaffa censuren och självcensuren samt att avstå från ytterligare missbruk, som bland annat tar sig formen av att sätta politiska meningsmotståndare i fängelse, sätta munkavle på journalister, trakassera oberoende försvarsadvokater och genomföra åtgärder för kontroll av internet. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar med kraft de vitryska myndigheterna att reformera lagen och få Vitrysslands lagstiftning, särskilt om föreningsfrihet och yttrandefrihet att stämma överens med internationella normer och avskaffa censuren och självcensuren samt att avstå från ytterligare missbruk, som bland annat tar sig formen av att sätta politiska meningsmotståndare i fängelse, sätta munkavle på journalister, trakassera oberoende försvarsadvokater och genomföra åtgärder för kontroll av internet.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar med kraft de vitryska myndigheterna att upphäva ändringarna av ett antal rättsakter som antogs av parlamentet i oktober 2011 och som innebär ytterligare begränsningar för förenings-, mötes-, åsikts- och yttrandefriheten. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar med kraft de vitryska myndigheterna att upphäva ändringarna av ett antal rättsakter som antogs av parlamentet i oktober 2011 och som innebär ytterligare begränsningar för förenings-, mötes-, åsikts- och yttrandefriheten.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar med kraft de vitryska myndigheterna att upphöra med godtyckliga kortare frihetsberövanden och godtyckliga reseförbud som verkar syfta till att skrämma människorättsförsvarare, medier, den politiska oppositionen och aktivister inom det civila samhället och hindra dem att sköta sitt arbete. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar med kraft de vitryska myndigheterna att upphöra med godtyckliga kortare frihetsberövanden och godtyckliga reseförbud som verkar syfta till att skrämma människorättsförsvarare, medier, den politiska oppositionen och aktivister inom det civila samhället och hindra dem att sköta sitt arbete.

| 14. | Europaparlamentet uppfattar det som ett fall av förtryck att Mykola Statkevytj överförts till isoleringscell och som ett försök att få honom att underteckna en nådeansökan, och uppmanar därför kommissionen och Europeiska utrikestjänsten att ingripa i fallet. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppfattar det som ett fall av förtryck att Mykola Statkevytj överförts till isoleringscell och som ett försök att få honom att underteckna en nådeansökan, och uppmanar därför kommissionen och Europeiska utrikestjänsten att ingripa i fallet.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar de vitryska myndigheterna att omedelbart upphöra med alla påtryckningar på journalister och mediearbetare och ta tillbaka alla anklagelser mot journalister som lagförts för sin yrkesverksamhet, samt vidta åtgärder för att rehabilitera dem. Parlamentet uppmanar de vitryska myndigheterna att trygga yttrandefriheten och skapa ett rättsklimat och en rättspraxis som ger medierna en frihet de verkligen kan använda sig av, samt att avskaffa censuren och självcensuren och se till att åtgärderna för kontroll av internet hålls vid ett minimum och att reglerna inte leder till censur av vare sig de elektroniska medierna eller yttrandefriheten. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar de vitryska myndigheterna att omedelbart upphöra med alla påtryckningar på journalister och mediearbetare och ta tillbaka alla anklagelser mot journalister som lagförts för sin yrkesverksamhet, samt vidta åtgärder för att rehabilitera dem. Parlamentet uppmanar de vitryska myndigheterna att trygga yttrandefriheten och skapa ett rättsklimat och en rättspraxis som ger medierna en frihet de verkligen kan använda sig av, samt att avskaffa censuren och självcensuren och se till att åtgärderna för kontroll av internet hålls vid ett minimum och att reglerna inte leder till censur av vare sig de elektroniska medierna eller yttrandefriheten.

| 16. | Europaparlamentet betonar att det råder strikta villkor för att EU eventuellt ska inleda förbindelser med Vitryssland och att detta förutsätter att Vitryssland åtar sig att respektera mänskliga rättigheter och rättsstatliga principer, enligt vad som sägs i den gemensamma förklaringen från toppmötet i Prag den 7 maj 2009 om det östliga partnerskapet, som även den vitryska regeringen undertecknat. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet betonar att det råder strikta villkor för att EU eventuellt ska inleda förbindelser med Vitryssland och att detta förutsätter att Vitryssland åtar sig att respektera mänskliga rättigheter och rättsstatliga principer, enligt vad som sägs i den gemensamma förklaringen från toppmötet i Prag den 7 maj 2009 om det östliga partnerskapet, som även den vitryska regeringen undertecknat.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att intensifiera förbindelserna med det civila samhällets organisationer i Vitryssland och arbeta för ökade kontakter människor emellan. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att intensifiera förbindelserna med det civila samhällets organisationer i Vitryssland och arbeta för ökade kontakter människor emellan.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar de EU-medlemsstater som för närvarande är medlemmar i FN:s råd för mänskliga rättigheter att inom detta organ göra allt för att det ska inrättas ett landsspecifikt mandat, såsom en särskild rapportör, för situationen för de mänskliga rättigheterna i Vitryssland och att mandatet ska vara i minst två år. Parlamentet betonar att en sådan mekanism också skulle spela en viktig roll för oberoende dokumentering av övergrepp och övervakning av genomförandet av de rekommendationer som framlagts av olika FN-mekanismer och framför allt rekommendationerna i högkommissariens senaste rapport. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar de EU-medlemsstater som för närvarande är medlemmar i FN:s råd för mänskliga rättigheter att inom detta organ göra allt för att det ska inrättas ett landsspecifikt mandat, såsom en särskild rapportör, för situationen för de mänskliga rättigheterna i Vitryssland och att mandatet ska vara i minst två år. Parlamentet betonar att en sådan mekanism också skulle spela en viktig roll för oberoende dokumentering av övergrepp och övervakning av genomförandet av de rekommendationer som framlagts av olika FN-mekanismer och framför allt rekommendationerna i högkommissariens senaste rapport.

| 19. | Europaparlamentet upprepar att förbindelserna och den politiska dialogen mellan EU och dess grannländer i öst måste intensifieras inom ramen för det östliga partnerskapet, inklusive inom dess parlamentariska dimension, alltså den parlamentariska församlingen Euronest, varvid det gemensamma målet ska bestå i att tillförsäkra demokratiska reformer i Vitryssland. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet upprepar att förbindelserna och den politiska dialogen mellan EU och dess grannländer i öst måste intensifieras inom ramen för det östliga partnerskapet, inklusive inom dess parlamentariska dimension, alltså den parlamentariska församlingen Euronest, varvid det gemensamma målet ska bestå i att tillförsäkra demokratiska reformer i Vitryssland.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar med kraft de vitryska myndigheterna att, med avseende på parlamentsvalet 2012, fortsätta arbetet med en reform av vallagen och valförrättandet genom att beakta alla rekommendationer från OSSE/ODIHR och Europeiska kommissionen för demokrati genom lag, liksom också genom att följa alla internationella normer och standarder för demokrati. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar med kraft de vitryska myndigheterna att, med avseende på parlamentsvalet 2012, fortsätta arbetet med en reform av vallagen och valförrättandet genom att beakta alla rekommendationer från OSSE/ODIHR och Europeiska kommissionen för demokrati genom lag, liksom också genom att följa alla internationella normer och standarder för demokrati.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utvärdera hur effektiva de nuvarande restriktiva åtgärderna mot Vitryssland är och överväga att utvidga de nuvarande sanktionerna genom att bygga ut förteckningen över vitryssar som belagts med viseringsförbud och fått sina tillgångar frysta. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utvärdera hur effektiva de nuvarande restriktiva åtgärderna mot Vitryssland är och överväga att utvidga de nuvarande sanktionerna genom att bygga ut förteckningen över vitryssar som belagts med viseringsförbud och fått sina tillgångar frysta.

| 22. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, OSSE:s och Europarådets parlamentariska församlingar samt Vitrysslands regering och parlament. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, OSSE:s och Europarådets parlamentariska församlingar samt Vitrysslands regering och parlament.

---

(1)  Antagna texter, P7_TA(2012)0112.

(2)  Antagna texter, P7_TA(2012)0063.

(3)  Antagna texter, P7_TA(2012)0392.

(4)  Antagna texter, P7_TA(2011)0244.

(5)  Antagna texter, P7_TA(2011)0099.

(6)  EUT C 136 E, 11.5.2012, s. 57.

(7)  EUT C 349E, 22.12.2010, s. 37.

(8)  EUT C 286E, 22.10.2010, s. 16.

(9)  EUT L 55, 29.2.2012, s. 19.

(10)  EUT L 113, 25.4.2012, s. 1.

(11)  EUT L 19, 24.1.2012, s. 31.

---

| 29.11.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 349/98 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 349/98

---

Torsdagen den 5 juli 2012Skandalen med tvångsaborter i Kina

P7_TA(2012)0301

Europaparlamentets resolution av den 5 juli 2012 om skandalen med tvångsaborter i Kina (2012/2712(RSP))

2013/C 349 E/14

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av de rapporter som lagts fram enligt konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor och det frivilliga protokollet till denna konvention, samt enligt konventionen mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de rapporter som lagts fram enligt konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor och det frivilliga protokollet till denna konvention, samt enligt konventionen mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning,

| — | med beaktande av konventionen om barnets rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av konventionen om barnets rättigheter,

| — | med beaktande av den internationella konferensen för befolknings- och utvecklingsfrågor (ICPD) som hölls i Kairo 1994, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konferensen för befolknings- och utvecklingsfrågor (ICPD) som hölls i Kairo 1994,

| — | med beaktande av Kinas ettbarnspolitik och abortlagstiftning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Kinas ettbarnspolitik och abortlagstiftning,

| — | med beaktande av artiklarna 122.5 och 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 122.5 och 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Den 2 juni 2012 fördes Feng Jianmei, en kvinna gravid i sjunde månaden, bort och fick genomgå en tvångsabort i Zhenping county (Shaanxi-provinsen). Många upprördes av händelsen och fördömde den, såväl i Kina som runtom i världen. |
| --- | --- |

A.

Den 2 juni 2012 fördes Feng Jianmei, en kvinna gravid i sjunde månaden, bort och fick genomgå en tvångsabort i Zhenping county (Shaanxi-provinsen). Många upprördes av händelsen och fördömde den, såväl i Kina som runtom i världen.

| B. | Enligt kinesisk lagstiftning är det olagligt att göra abort efter sjätte månaden. De kommunala myndigheterna i Ankang tillsatte en utredning där man kom fram till att tjänstemännen i Zhenping county hade använt ”råa metoder” och ”övertalat” Feng att abortera fostret. Rapporten fastslog att detta beslut hade kränkt hennes rättigheter. De kommunala myndigheterna i Ankang har utlovat straff för de lokala planeringtjänstemän som var inblandade i fallet, inklusive avsked. |
| --- | --- |

B.

Enligt kinesisk lagstiftning är det olagligt att göra abort efter sjätte månaden. De kommunala myndigheterna i Ankang tillsatte en utredning där man kom fram till att tjänstemännen i Zhenping county hade använt ”råa metoder” och ”övertalat” Feng att abortera fostret. Rapporten fastslog att detta beslut hade kränkt hennes rättigheter. De kommunala myndigheterna i Ankang har utlovat straff för de lokala planeringtjänstemän som var inblandade i fallet, inklusive avsked.

| C. | Enligt utredningen hade lokala tjänstemän krävt att Fengs familj skulle betala en garantiavgift på 40 000 yuan, vilket enligt hennes make var en bot för att få ett andra barn. De lokala myndigheterna hade ingen laglig rätt att kräva en sådan garantiavgift. Feng tvingades underteckna ett dokument där hon samtyckte till att avsluta graviditeten eftersom hon inte kunde betala boten, och hölls kvar på sjukhuset av vakter. |
| --- | --- |

C.

Enligt utredningen hade lokala tjänstemän krävt att Fengs familj skulle betala en garantiavgift på 40 000 yuan, vilket enligt hennes make var en bot för att få ett andra barn. De lokala myndigheterna hade ingen laglig rätt att kräva en sådan garantiavgift. Feng tvingades underteckna ett dokument där hon samtyckte till att avsluta graviditeten eftersom hon inte kunde betala boten, och hölls kvar på sjukhuset av vakter.

| D. | Olagliga och könsselektiva aborter är vanliga till följd av Kinas ettbarnspolitik, och detta skapar obalans mellan antalet män och kvinnor. |
| --- | --- |

D.

Olagliga och könsselektiva aborter är vanliga till följd av Kinas ettbarnspolitik, och detta skapar obalans mellan antalet män och kvinnor.

| E. | EU har finansierat och finansierar fortfarande organisationer som är involverade i familjeplaneringspolitiken i Kina. |
| --- | --- |

E.

EU har finansierat och finansierar fortfarande organisationer som är involverade i familjeplaneringspolitiken i Kina.

| 1. | Europaparlamentet understryker med kraft att syftet med familjeplaneringsprogram, i linje med handlingsprogrammet från den internationella konferensen för befolknings- och utvecklingsfrågor, måste vara att ge par och individer möjlighet att fatta fria, ansvarsfulla och välgrundade beslut om barnafödande och att ge dem full valfrihet i fråga om säkra, effektiva och acceptabla metoder för familjeplanering, och inga former av påtryckningar får förekomma. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet understryker med kraft att syftet med familjeplaneringsprogram, i linje med handlingsprogrammet från den internationella konferensen för befolknings- och utvecklingsfrågor, måste vara att ge par och individer möjlighet att fatta fria, ansvarsfulla och välgrundade beslut om barnafödande och att ge dem full valfrihet i fråga om säkra, effektiva och acceptabla metoder för familjeplanering, och inga former av påtryckningar får förekomma.

| 2. | Europaparlamentet fastlår återigen alla kvinnors grundläggande rätt att få tillgång till offentliga hälso- och sjukvårdssystem, särskilt primärvård, gynekologisk vård och graviditets- och förlossningsvård enligt Världshälsoorganisationens definition. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet fastlår återigen alla kvinnors grundläggande rätt att få tillgång till offentliga hälso- och sjukvårdssystem, särskilt primärvård, gynekologisk vård och graviditets- och förlossningsvård enligt Världshälsoorganisationens definition.

| 3. | Europaparlamentet framför sitt deltagande med offrens familjer, fördömer kraftigt de trakasserier som de utsätts för och kräver att myndigheterna skyddar dem. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet framför sitt deltagande med offrens familjer, fördömer kraftigt de trakasserier som de utsätts för och kräver att myndigheterna skyddar dem.

| 4. | Europaparlamentet fördömer kraftigt såväl beslutet att tvinga Feng att genomgå en abort som tillämpningen av tvångsaborter och steriliseringar världen över, särskilt inom ramen för ettbarnspolitiken. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet fördömer kraftigt såväl beslutet att tvinga Feng att genomgå en abort som tillämpningen av tvångsaborter och steriliseringar världen över, särskilt inom ramen för ettbarnspolitiken.

| 5. | Europaparlamentet välkomnar det beslut som de kommunala myndigheterna i Ankang har fattat om att erbjuda Fengs familj kompensation och utdöma stränga straff för de lokala tjänstemän som varit inblandade i fallet. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet välkomnar det beslut som de kommunala myndigheterna i Ankang har fattat om att erbjuda Fengs familj kompensation och utdöma stränga straff för de lokala tjänstemän som varit inblandade i fallet.

| 6. | Europaparlamentet konstaterar att fallet med Feng blev vida känt tack vare internet, och framhåller betydelsen av yttrandefrihet, även på internet. Parlamentet välkomnar med glädje uppkomsten av ett offentligt rum för debatt, delvis tack vare mikrobloggar. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet konstaterar att fallet med Feng blev vida känt tack vare internet, och framhåller betydelsen av yttrandefrihet, även på internet. Parlamentet välkomnar med glädje uppkomsten av ett offentligt rum för debatt, delvis tack vare mikrobloggar.

| 7. | Europaparlamentet framhåller betydelsen av den pågående debatten bland intellektuella och akademiker om huruvida man ska fortsätta med ettbarnspolitiken i Kina. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet framhåller betydelsen av den pågående debatten bland intellektuella och akademiker om huruvida man ska fortsätta med ettbarnspolitiken i Kina.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att säkerställa att finansieringen av projekt inte bryter mot anmärkningarna i avsnitt III avdelning 21 i Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2012. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att säkerställa att finansieringen av projekt inte bryter mot anmärkningarna i avsnitt III avdelning 21 i Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2012.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och Europeiska utrikestjänsten att föra upp tvångsaborter på föredragningslistan för sin nästa bilaterala människorättsdialog med Kina. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och Europeiska utrikestjänsten att föra upp tvångsaborter på föredragningslistan för sin nästa bilaterala människorättsdialog med Kina.

| 10. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas regeringar och parlament, Europeiska unionens delegation till FN och Folkrepubliken Kinas regering och parlament. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas regeringar och parlament, Europeiska unionens delegation till FN och Folkrepubliken Kinas regering och parlament.

---

| 29.11.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 349/99 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 349/99

---

Torsdagen den 5 juli 2012Utbildning i utvecklingsfrågor och ett aktivt globalt medborgarskap

P7_TA(2012)0302

Europaparlamentets förklaring av den 5 juli 2012 om utbildning i utvecklingsfrågor och ett aktivt globalt medborgarskap

2013/C 349 E/15

Europaparlamentet avger denna förklaring

| — | med beaktande av det europeiska samförståndet om utveckling, där det betonas att EU kommer ”att ägna särskild uppmärksamhet åt utbildning i frågor som rör utveckling och åt att höja medvetenheten”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det europeiska samförståndet om utveckling, där det betonas att EU kommer ”att ägna särskild uppmärksamhet åt utbildning i frågor som rör utveckling och åt att höja medvetenheten”,

| — | med beaktande av slutsatserna från den strukturerade dialogen om det civila samhällets och de lokala myndigheternas roll inom utveckling, där EU:s medlemsstater och kommissionen uppmanas att stärka sina strategier för utbildning i utvecklingsfrågor och ökad medvetenhet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från den strukturerade dialogen om det civila samhällets och de lokala myndigheternas roll inom utveckling, där EU:s medlemsstater och kommissionen uppmanas att stärka sina strategier för utbildning i utvecklingsfrågor och ökad medvetenhet,

| — | med beaktande av artikel 123 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 123 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Utbildning i utvecklingsfrågor och ökad medvetenhet är av central betydelse för europeisk utvecklingspolitik, vilket anges i dokumentet ”Europeiskt samförstånd om utveckling: utbildning och information om utvecklingsfrågor”. |
| --- | --- |

A.

Utbildning i utvecklingsfrågor och ökad medvetenhet är av central betydelse för europeisk utvecklingspolitik, vilket anges i dokumentet ”Europeiskt samförstånd om utveckling: utbildning och information om utvecklingsfrågor”.

| B. | Även om EU är en av de största finansiärerna av utbildning i utvecklingsfrågor i Europa, har EU inte någon särskild strategi på detta område. |
| --- | --- |

B.

Även om EU är en av de största finansiärerna av utbildning i utvecklingsfrågor i Europa, har EU inte någon särskild strategi på detta område.

| C. | Under perioder av åtstramning, kriser och uppkomsten av nationalistiska och populistiska rörelser är det särskilt viktigt att stödja ett aktivt globalt medborgarskap. |
| --- | --- |

C.

Under perioder av åtstramning, kriser och uppkomsten av nationalistiska och populistiska rörelser är det särskilt viktigt att stödja ett aktivt globalt medborgarskap.

| 1. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att utveckla en långsiktig, sektorsövergripande EU-strategi för utbildning i utvecklingsfrågor, ökad medvetenhet och ett aktivt globalt medborgarskap. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att utveckla en långsiktig, sektorsövergripande EU-strategi för utbildning i utvecklingsfrågor, ökad medvetenhet och ett aktivt globalt medborgarskap.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utveckla eller stärka nationella strategier för utbildning i utvecklingsfrågor. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utveckla eller stärka nationella strategier för utbildning i utvecklingsfrågor.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna förklaring tillsammans med namnen på undertecknarna (1) till kommissionen, rådet och medlemsstaternas parlament. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna förklaring tillsammans med namnen på undertecknarna (1) till kommissionen, rådet och medlemsstaternas parlament.

---

(1)  Förteckningen över ledamöter som har undertecknat förklaringen offentliggörs i bilaga 1 till protokollet av den 5 juli 2012 (P7_PV(2012)07-05(ANN1)).

---

| 29.11.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 349/100 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 349/100

---

Torsdagen den 5 juli 2012Instiftandet av Europeiska dagen för hantverksmässigt tillverkad glass

P7_TA(2012)0303

Europaparlamentets förklaring av den 5 juli 2012 om instiftandet av Europeiska dagen för hantverksmässigt tillverkad glass

2013/C 349 E/16

Europaparlamentet avger denna förklaring

| — | med beaktande av artikel 123 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 123 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | EU-lagstiftningen blir alltmer inriktad på att garantera kvaliteten i livsmedel, och av de färska mjölkprodukterna är den hantverksmässigt tillverkade glassen en kvalitetsprodukt som är säker och som kan ge jordbruks- och livsmedelsprodukter en starkare profil i varje enskild medlemsstat. |
| --- | --- |

A.

EU-lagstiftningen blir alltmer inriktad på att garantera kvaliteten i livsmedel, och av de färska mjölkprodukterna är den hantverksmässigt tillverkade glassen en kvalitetsprodukt som är säker och som kan ge jordbruks- och livsmedelsprodukter en starkare profil i varje enskild medlemsstat.

| B. | Konsumenterna väljer allt oftare hälsosamma, näringsrika och välsmakande livsmedel, som producerats med traditionella metoder som inte påverkar miljön. |
| --- | --- |

B.

Konsumenterna väljer allt oftare hälsosamma, näringsrika och välsmakande livsmedel, som producerats med traditionella metoder som inte påverkar miljön.

| C. | Sektorn sysselsätter direkt cirka 300 000 arbetstagare, framför allt unga människor, i cirka 50 000 glassbarer inom EU och glassförbrukningen håller gradvis på att bli allt mindre säsongsbunden, vilket resulterar i en omsättning på hundratals miljoner euro fördelat över året. |
| --- | --- |

C.

Sektorn sysselsätter direkt cirka 300 000 arbetstagare, framför allt unga människor, i cirka 50 000 glassbarer inom EU och glassförbrukningen håller gradvis på att bli allt mindre säsongsbunden, vilket resulterar i en omsättning på hundratals miljoner euro fördelat över året.

| 1. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att stödja kvalitetsproduktion som hantverksmässigt tillverkad glass. EU:s ekonomi kan nämligen konkurrera inom denna sektor, och det är viktigt att utnyttja denna möjlighet med tanke på den nuvarande krisen som påverkar bland annat sektorn för mjölk och mjölkprodukter. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att stödja kvalitetsproduktion som hantverksmässigt tillverkad glass. EU:s ekonomi kan nämligen konkurrera inom denna sektor, och det är viktigt att utnyttja denna möjlighet med tanke på den nuvarande krisen som påverkar bland annat sektorn för mjölk och mjölkprodukter.

| 2. | Europaparlamentet instiftar Europeiska dagen för hantverksmässigt tillverkad glass, som ska firas den 24 mars, för att bidra till främjandet av denna produkt och till utvecklingen av den gastronomiska traditionen i denna sektor. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet instiftar Europeiska dagen för hantverksmässigt tillverkad glass, som ska firas den 24 mars, för att bidra till främjandet av denna produkt och till utvecklingen av den gastronomiska traditionen i denna sektor.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna förklaring tillsammans med namnen på undertecknarna (1) till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna förklaring tillsammans med namnen på undertecknarna (1) till medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  Förteckningen över ledamöter som har undertecknat förklaringen offentliggörs i bilaga 2 till protokollet av den 5 juli 2012 (P7_PV(2012)07-05(ANN2)).

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europaparlamentet

Tisdagen den 3 juli 2012

| 29.11.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 349/101 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 349/101

---

Tisdagen den 3 juli 2012Elektronisk signatur vid ingivande av ändringsförslag (tolkning av artikel 156.1 andra stycket i arbetsordningen)

P7_TA(2012)0277

Europaparlamentets beslut av den 3 juli 2012 om ett pilotprojekt som möjliggör elektronisk signatur vid ingivande av ändringsförslag i utskottet (tolkning av artikel 156.1 andra stycket i arbetsordningen)

2013/C 349 E/17

Europaparlamentet,

| — | med beaktande av skrivelsen av den 19 juni 2012 från ordföranden för utskottet för konstitutionella frågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen av den 19 juni 2012 från ordföranden för utskottet för konstitutionella frågor,

| — | med beaktande av artikel 211 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 211 i arbetsordningen,

| 1. | Europaparlamentet beslutar att bifoga följande tolkning av artikel 156.1 andra stycket i arbetsordningen:
  "Ändringsförslagen får undertecknas genom elektronisk signatur inom ramen för ett pilotprojekt som involverar ett begränsat antal parlamentsutskott, under förutsättning, att de utskott som deltar i pilotprojektet har gett sitt medgivande och att lämpliga åtgärder har vidtagits för att signaturernas äkthet ska kunna garanteras." |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet beslutar att bifoga följande tolkning av artikel 156.1 andra stycket i arbetsordningen:

"Ändringsförslagen får undertecknas genom elektronisk signatur inom ramen för ett pilotprojekt som involverar ett begränsat antal parlamentsutskott, under förutsättning, att de utskott som deltar i pilotprojektet har gett sitt medgivande och att lämpliga åtgärder har vidtagits för att signaturernas äkthet ska kunna garanteras."

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att för kännedom översända detta beslut till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att för kännedom översända detta beslut till rådet och kommissionen.

---

III Förberedande akter

EUROPAPARLAMENTET

Tisdagen den 3 juli 2012

| 29.11.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 349/102 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 349/102

---

Tisdagen den 3 juli 2012Försäkrings- och återförsäkringsverksamhet (Solvens II) ***I

P7_TA(2012)0267

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 3 juli 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2009/138/EG om upptagande och utövande av försäkrings- och återförsäkringsverksamhet (Solvens II) vad gäller datumen för dess införlivande och tillämpning och datumet för när vissa direktiv upphör att gälla (COM(2012)0217 – C7-0125/2012 – 2012/0110(COD))

2013/C 349 E/18

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2012)0217), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2012)0217),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 53.1 och 62 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0125/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 53.1 och 62 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0125/2012),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 20 juni 2012 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 20 juni 2012 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 55 och 46.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 och 46.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A7-0198/2012). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A7-0198/2012).

| A. | På grund av brådskande skäl är det befogat att gå vidare till omröstning före utgången av tidsfristen på 8 veckor som fastställs i artikel 6 i protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. |
| --- | --- |

A.

På grund av brådskande skäl är det befogat att gå vidare till omröstning före utgången av tidsfristen på 8 veckor som fastställs i artikel 6 i protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna.

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

Tisdagen den 3 juli 2012P7_TC1-COD(2012)0110

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 3 juli 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/.../EU om ändring av direktiv 2009/138/EG om upptagande och utövande av försäkrings- och återförsäkringsverksamhet (Solvens II) vad gäller datumet för dess införlivande och datumet för dess tillämpning samt datumet för när vissa direktiv upphör att gälla

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, direktiv 2012/23/EU.)

---

| 29.11.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 349/103 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 349/103

---

Tisdagen den 3 juli 2012Associering av de utomeuropeiska länderna och territorierna med Europeiska gemenskapen *

P7_TA(2012)0268

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 3 juli 2012 om förslaget till rådets beslut om ändring av beslut 2001/822/EG om associering av de utomeuropeiska länderna och territorierna med Europeiska gemenskapen (COM(2012)0061 – C7-0054/2012 – 2012/0024(CNS))

2013/C 349 E/19

(Särskilt lagstiftningsförfarande – samråd)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (COM(2012)0061), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (COM(2012)0061),

| — | med beaktande av artikel 203 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilken Europaparlamentet har hörts av rådet (C7-0054/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 203 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilken Europaparlamentet har hörts av rådet (C7-0054/2012),

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utveckling (A7-0169/2012). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utveckling (A7-0169/2012).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag.

| 2. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

2.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 3. | Rådet uppmanas att höra parlamentet på nytt om rådet har för avsikt att väsentligt ändra den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att höra parlamentet på nytt om rådet har för avsikt att väsentligt ändra den text som parlamentet har godkänt.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

| 29.11.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 349/104 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 349/104

---

Tisdagen den 3 juli 2012Ett gemensamt europeiskt järnvägsområde ***II

P7_TA(2012)0270

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 3 juli 2012 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om inrättandet av ett gemensamt europeiskt järnvägsområde (omarbetning) (18581/2/2011 – C7-0268/2010 – 2010/0253(COD))

2013/C 349 E/20

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: andra behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets ståndpunkt vid första behandlingen (18581/2/2011 – C7-0268/2010), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets ståndpunkt vid första behandlingen (18581/2/2011 – C7-0268/2010),

| — | med beaktande av det motiverade yttrande från den luxemburgska deputeradekammaren som lagts fram i enlighet med protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och enligt vilket utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det motiverade yttrande från den luxemburgska deputeradekammaren som lagts fram i enlighet med protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och enligt vilket utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 16 mars 2011 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 16 mars 2011 (1),

| — | med beaktande av yttrandet från Regionkommittén av den 28 januari 2011 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Regionkommittén av den 28 januari 2011 (2),

| — | med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (3), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2010)0475), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (3), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2010)0475),

| — | med beaktande av artikel 294.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 66 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 66 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för transport och turism (A7-0196/2012). |
| --- | --- |

—

med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för transport och turism (A7-0196/2012).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid andra behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid andra behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 132, 3.5.2011, s. 99.

(2)  EUT C 104, 2.4.2011, s. 53.

(3)  Antagna texter, 16.11.2011, P7_TA(2011)0503.

---

Tisdagen den 3 juli 2012P7_TC2-COD(2010)0253

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 3 juli 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/.../EU om inrättandet av ett gemensamt europeiskt järnvägsområde (Omarbetning)

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, direktiv 2012/34/EU.)

---

| 29.11.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 349/105 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 349/105

---

Tisdagen den 3 juli 2012Färdskrivare vid vägtransporter ***I

P7_TA(2012)0271

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 3 juli 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EEG) nr 3821/85 om färdskrivare vid vägtransporter och om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 561/2006 (COM(2011)0451 – C7-0205/2011 – 2011/0196(COD))

2013/C 349 E/21

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2011)0451), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2011)0451),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 91 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0205/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 91 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0205/2011),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 7 december 2011 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 7 december 2011 (1),

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska datatillsynsmannen av den 5 oktober 2011 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska datatillsynsmannen av den 5 oktober 2011 (2),

| — | efter att ha hört Regionkommittén, |
| --- | --- |

—

efter att ha hört Regionkommittén,

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism (A7-0195/2012). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism (A7-0195/2012).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 43, 15.2.2012, s. 79.

(2)  EUT C 37, 10.2.2012, s. 6.

---

Tisdagen den 3 juli 2012P7_TC1-COD(2011)0196

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 3 juli 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EEG) nr 3821/85 om färdskrivare vid vägtransporter och om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 561/2006

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 91,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

efter att ha hört Regionkommitténs yttrande,

med beaktande av europeiska datatillsynsmannens yttande (2),

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (3), och

av följande skäl:

| (1) | I rådets förordning (EEG) nr 3821/85 (4) om färdskrivare vid vägtransporter fastställs ett antal bestämmelser om konstruktion, installation, användning och provning av färdskrivare. Den har ändrats vid ett flertal tillfällen, och i syfte att skapa större klarhet bör de viktigaste bestämmelserna i förordningen därför förenklas och omstruktureras. |
| --- | --- |

(1)

I rådets förordning (EEG) nr 3821/85 (4) om färdskrivare vid vägtransporter fastställs ett antal bestämmelser om konstruktion, installation, användning och provning av färdskrivare. Den har ändrats vid ett flertal tillfällen, och i syfte att skapa större klarhet bör de viktigaste bestämmelserna i förordningen därför förenklas och omstruktureras.

| (2) | Erfarenheten har visat att vissa tekniska aspekter och kontrollförfaranden bör förbättras för att förordning (EEG) nr 3821/85 ska kunna tillämpas effektivt. |
| --- | --- |

(2)

Erfarenheten har visat att vissa tekniska aspekter och kontrollförfaranden bör förbättras för att förordning (EEG) nr 3821/85 ska kunna tillämpas effektivt.

| (3) | Vissa fordon är undantagna från bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 561/2006 av den 15 mars 2006 om harmonisering av viss sociallagstiftning på vägtransportområdet (5). I syfte att skapa enhetlighet bör det även vara möjligt att undanta sådana fordon från tillämpningsområdet för förordning (EEG) nr 3821/85. |
| --- | --- |

(3)

Vissa fordon är undantagna från bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 561/2006 av den 15 mars 2006 om harmonisering av viss sociallagstiftning på vägtransportområdet (5). I syfte att skapa enhetlighet bör det även vara möjligt att undanta sådana fordon från tillämpningsområdet för förordning (EEG) nr 3821/85.

| (4) | För att garantera enhetlighet mellan de olika undantag som anges i artikel 13 i förordning (EG) nr 561/2006, och för att minska den administrativa bördan för transportföretagen
  , minska byråkratin samt för att säkerställa en vidareutveckling av färdskrivare i linje med vedertagen praxis,
  samtidigt som målen i den förordningen beaktas, bör de största tillåtna avstånd som anges i det direktiet ses över. [Ändr. 2] |
| --- | --- |

(4)

För att garantera enhetlighet mellan de olika undantag som anges i artikel 13 i förordning (EG) nr 561/2006, och för att minska den administrativa bördan för transportföretagen
  , minska byråkratin samt för att säkerställa en vidareutveckling av färdskrivare i linje med vedertagen praxis,
  samtidigt som målen i den förordningen beaktas, bör de största tillåtna avstånd som anges i det direktiet ses över. [Ändr. 2]

| (5) | Registrering av lokaliseringsuppgifter underlättar korsvisa kontroller av körtider och viloperioder i syfte att upptäcka avvikelser och bedrägerier. Färdskrivare som är anslutna till ett globalt system för satellitnavigering (GNSS) är ett lämpligt och kostnadseffektivt verktyg för att automatiskt registrera sådana uppgifter och underlätta kontrolltjänstemännens kontroller, och bör därför införas. |
| --- | --- |

(5)

Registrering av lokaliseringsuppgifter underlättar korsvisa kontroller av körtider och viloperioder i syfte att upptäcka avvikelser och bedrägerier. Färdskrivare som är anslutna till ett globalt system för satellitnavigering (GNSS) är ett lämpligt och kostnadseffektivt verktyg för att automatiskt registrera sådana uppgifter och underlätta kontrolltjänstemännens kontroller, och bör därför införas.

| (6) | Enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/22/EG av den 15 mars 2006 om minimivillkor för genomförande av rådets förordningar (EEG) nr 3820/85 och (EEG) nr 3821/85 om sociallagstiftning på vägtransportområdet (6) ska medlemsstaterna utföra ett lägsta antal kontroller ute på vägarna. Kommunikation på distans mellan färdskrivare och kontrollmyndigheter vid kontroll ute på vägarna underlättar riktade vägkontroller, vilket gör det möjligt att minska den administrativa börda som skapas för transportföretagen genom slumpvisa kontroller, och bör därför införas. |
| --- | --- |

(6)

Enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/22/EG av den 15 mars 2006 om minimivillkor för genomförande av rådets förordningar (EEG) nr 3820/85 och (EEG) nr 3821/85 om sociallagstiftning på vägtransportområdet (6) ska medlemsstaterna utföra ett lägsta antal kontroller ute på vägarna. Kommunikation på distans mellan färdskrivare och kontrollmyndigheter vid kontroll ute på vägarna underlättar riktade vägkontroller, vilket gör det möjligt att minska den administrativa börda som skapas för transportföretagen genom slumpvisa kontroller, och bör därför införas.

| (7) | Intelligenta transportsystem (ITS) kan bidra till att ta itu med de utmaningar som den europeiska transportpolitiken står inför, såsom ökande vägtransportvolymer och trafikstockningar eller stigande energiförbrukning. Färdskrivarna bör därför ha standardiserade gränssnitt så att driftskompatibilitet med ITS-tillämpningar kan garanteras. |
| --- | --- |

(7)

Intelligenta transportsystem (ITS) kan bidra till att ta itu med de utmaningar som den europeiska transportpolitiken står inför, såsom ökande vägtransportvolymer och trafikstockningar eller stigande energiförbrukning. Färdskrivarna bör därför ha standardiserade gränssnitt så att driftskompatibilitet med ITS-tillämpningar kan garanteras.

| (8) | Säkerheten hos färdskrivaren och dess system är avgörande för tillförlitliga uppgifter. Tillverkarna bör därför utforma, testa och kontinuerligt se över färdskrivarna under hela livscykeln i syfte att upptäcka, förebygga och minska brister i säkerheten. |
| --- | --- |

(8)

Säkerheten hos färdskrivaren och dess system är avgörande för tillförlitliga uppgifter. Tillverkarna bör därför utforma, testa och kontinuerligt se över färdskrivarna under hela livscykeln i syfte att upptäcka, förebygga och minska brister i säkerheten.

| (9) | Genom fältstudier av färdskrivare som ännu inte har blivit typgodkända kan utrustning testas i verkliga situationer innan den införs på bredare front, vilket möjliggör snabbare förbättringar. Fältstudier bör därför medges, under förutsättning att deltagande i sådana tester och förenlighet med förordning (EG) nr 561/2006 effektivt övervakas och kontrolleras. |
| --- | --- |

(9)

Genom fältstudier av färdskrivare som ännu inte har blivit typgodkända kan utrustning testas i verkliga situationer innan den införs på bredare front, vilket möjliggör snabbare förbättringar. Fältstudier bör därför medges, under förutsättning att deltagande i sådana tester och förenlighet med förordning (EG) nr 561/2006 effektivt övervakas och kontrolleras.

| (10) | Montörer och verkstäder spelar en viktig roll när det gäller färdskrivarnas säkerhet. Det är därför lämpligt att fastställa vissa minimikrav för godkännande och revision av dessa, och se till att intressekonflikter mellan verkstäder och transportföretag förhindras. |
| --- | --- |

(10)

Montörer och verkstäder spelar en viktig roll när det gäller färdskrivarnas säkerhet. Det är därför lämpligt att fastställa vissa minimikrav för godkännande och revision av dessa, och se till att intressekonflikter mellan verkstäder och transportföretag förhindras.

| (11) | För att säkerställa en effektivare kontroll av förarkort, och för att underlätta arbetet för kontrolltjänstemännen, bör nationella elektroniska register införas och åtgärder vidtas för sammankoppling av dessa register. |
| --- | --- |

(11)

För att säkerställa en effektivare kontroll av förarkort, och för att underlätta arbetet för kontrolltjänstemännen, bör nationella elektroniska register införas och åtgärder vidtas för sammankoppling av dessa register.

| (12) | Eftersom bedrägerier och missbruk är mindre vanligt med körkort än med förarkort skulle färdskrivarsystemet bli mer tillförlitligt och effektivt om förarkorten i framtiden införlivades med körkorten. Detta skulle även minska den administrativa bördan för förarna som inte längre skulle behöva ansöka om, erhålla och inneha två olika handlingar. En ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/126/EG av den 20 december 2006 om körkort (7) bör därför övervägas. |
| --- | --- |

(12)

Eftersom bedrägerier och missbruk är mindre vanligt med körkort än med förarkort skulle färdskrivarsystemet bli mer tillförlitligt och effektivt om förarkorten i framtiden införlivades med körkorten. Detta skulle även minska den administrativa bördan för förarna som inte längre skulle behöva ansöka om, erhålla och inneha två olika handlingar. En ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/126/EG av den 20 december 2006 om körkort (7) bör därför övervägas.

| (13) | I syfte att minska den administrativa bördan på förare och transportföretag bör det klargöras att några skriftliga bevis på dygns- eller veckovila inte krävs. För kontrolländamål bör perioder för vilka ingen verksamhet har registrerats för föraren således betraktas som viloperioder. |
| --- | --- |

(13)

I syfte att minska den administrativa bördan på förare och transportföretag bör det klargöras att några skriftliga bevis på dygns- eller veckovila inte krävs. För kontrolländamål bör perioder för vilka ingen verksamhet har registrerats för föraren således betraktas som viloperioder.

| (14) | Kontrolltjänstemän ställs kontinuerligt inför utmaningar till följd av ändringar av färdskrivaren och ny teknik för manipulering. För effektivare kontroll och bättre harmonisering av kontrollmetoderna i unionen generellt bör en gemensam metod antas för grund- och vidareutbildningen av kontrolltjänstemän. |
| --- | --- |

(14)

Kontrolltjänstemän ställs kontinuerligt inför utmaningar till följd av ändringar av färdskrivaren och ny teknik för manipulering. För effektivare kontroll och bättre harmonisering av kontrollmetoderna i unionen generellt bör en gemensam metod antas för grund- och vidareutbildningen av kontrolltjänstemän.

| (15) | Registreringen av uppgifter med färdskrivare, men också utvecklingen av teknik för registrering av lokaliseringsuppgifter, kommunikation på distans och gränssnittet med ITS kommer att medföra behandling av personuppgifter. Unionens lagstiftning om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter bör tillämpas, i synnerhet Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (8) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/58/EG av den 12 juli 2002 om behandling av personuppgifter och integritetsskydd inom sektorn för elektronisk kommunikation (9). |
| --- | --- |

(15)

Registreringen av uppgifter med färdskrivare, men också utvecklingen av teknik för registrering av lokaliseringsuppgifter, kommunikation på distans och gränssnittet med ITS kommer att medföra behandling av personuppgifter. Unionens lagstiftning om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter bör tillämpas, i synnerhet Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (8) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/58/EG av den 12 juli 2002 om behandling av personuppgifter och integritetsskydd inom sektorn för elektronisk kommunikation (9).

| (16) | I syfte att säkerställa rättvis konkurrens på den inre marknaden för vägtransporter och ge ett tydligt budskap till förare och transportföretag bör
  definitionen av mycket allvarliga överträdelser av denna förordning harmoniseras och vara av bindande karaktär och
  , utan att detta påverkar tillämpningen av subsidiaritetsprincipen,
  bör
  högsta kategorin av påföljder utdömas i medlemsstaterna för ”mycket allvarliga” överträdelser (enligt definitionen i kommissionens direktiv 2009/5/EG av den 30 januari 2009 om ändring av bilaga III till Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/22/EG om minimivillkor för genomförandet av rådets förordningar (EEG) nr 3820/85 och (EEG) nr 3821/85 om sociallagstiftning på vägtransportområdet (10)).
  Ansträngningar bör även göras för att garantera att de påföljder som utdöms för överträdelser alltid är ”effektiva, proportionella och avskräckande”. I synnerhet bör konkreta åtgärder vidtas för att stoppa förfarandet med att utdöma alltför höga böter för mindre allvarliga överträdelser. [Ändr. 3] |
| --- | --- |

(16)

I syfte att säkerställa rättvis konkurrens på den inre marknaden för vägtransporter och ge ett tydligt budskap till förare och transportföretag bör
  definitionen av mycket allvarliga överträdelser av denna förordning harmoniseras och vara av bindande karaktär och
  , utan att detta påverkar tillämpningen av subsidiaritetsprincipen,
  bör
  högsta kategorin av påföljder utdömas i medlemsstaterna för ”mycket allvarliga” överträdelser (enligt definitionen i kommissionens direktiv 2009/5/EG av den 30 januari 2009 om ändring av bilaga III till Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/22/EG om minimivillkor för genomförandet av rådets förordningar (EEG) nr 3820/85 och (EEG) nr 3821/85 om sociallagstiftning på vägtransportområdet (10)).
  Ansträngningar bör även göras för att garantera att de påföljder som utdöms för överträdelser alltid är ”effektiva, proportionella och avskräckande”. I synnerhet bör konkreta åtgärder vidtas för att stoppa förfarandet med att utdöma alltför höga böter för mindre allvarliga överträdelser. [Ändr. 3]

| (16a) | Skiftande regler för beräkning av daglig körtid medför en oenhetlig tillämpning av förordning (EG) nr 561/2006 och leder till rättsosäkerhet för förare och transportföretag vid gränsöverskridande transporter. För att uppnå ett klart, effektivt, proportionerligt och enhetligt genomförande av socialförsäkringsreglerna på vägtransportområdet är det nödvändigt att de verkställande myndigheterna i medlemsstaterna tillämpar reglerna på ett enhetligt sätt. [Ändr. 4] |
| --- | --- |

(16a)

Skiftande regler för beräkning av daglig körtid medför en oenhetlig tillämpning av förordning (EG) nr 561/2006 och leder till rättsosäkerhet för förare och transportföretag vid gränsöverskridande transporter. För att uppnå ett klart, effektivt, proportionerligt och enhetligt genomförande av socialförsäkringsreglerna på vägtransportområdet är det nödvändigt att de verkställande myndigheterna i medlemsstaterna tillämpar reglerna på ett enhetligt sätt. [Ändr. 4]

| (17) | Genom anpassningar av den europeiska överenskommelsen om arbetsförhållanden för fordonsbesättningar vid internationella vägtransporter (AETR) som undertecknades i Genève den 1 juli 1970, inbegripet de sex ändringarna av den, och som är deponerad hos Förenta nationernas generalsekreterare har användningen av
  digitala
  färdskrivare som avses i bilaga IB gjorts obligatorisk för fordon registrerade i angränsande tredjeländer. Eftersom dessa länder direkt berörs av de ändringar av färdskrivare som införs genom den här förordningen bör de få delta i en dialog om tekniska frågor
  och om inrättandet av ett enda elektroniskt system för utbyte av information om körkort
  . Ett forum om färdskrivare bör därför inrättas. [Ändr. 5] |
| --- | --- |

(17)

Genom anpassningar av den europeiska överenskommelsen om arbetsförhållanden för fordonsbesättningar vid internationella vägtransporter (AETR) som undertecknades i Genève den 1 juli 1970, inbegripet de sex ändringarna av den, och som är deponerad hos Förenta nationernas generalsekreterare har användningen av
  digitala
  färdskrivare som avses i bilaga IB gjorts obligatorisk för fordon registrerade i angränsande tredjeländer. Eftersom dessa länder direkt berörs av de ändringar av färdskrivare som införs genom den här förordningen bör de få delta i en dialog om tekniska frågor
  och om inrättandet av ett enda elektroniskt system för utbyte av information om körkort
  . Ett forum om färdskrivare bör därför inrättas. [Ändr. 5]

| (18) | För att avspegla den tekniska utvecklingen bör befogenheten att anta rättsakter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen när det gäller anpassningen av bilagorna I, IB och II till tekniska framsteg och kompletteringen av bilaga IB med de tekniska specifikationer som krävs för automatisk registrering av lokaliseringsuppgifter, för att möjliggöra kommunikation på distans och för att säkra gränssnittet med ITS. Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå. Kommissionen bör, då den förbereder och utarbetar delegerande akter, se till att relevanta handlingar översänds samtidigt, i god tid och på lämpligt sätt till Europaparlamentet och rådet. |
| --- | --- |

(18)

För att avspegla den tekniska utvecklingen bör befogenheten att anta rättsakter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen när det gäller anpassningen av bilagorna I, IB och II till tekniska framsteg och kompletteringen av bilaga IB med de tekniska specifikationer som krävs för automatisk registrering av lokaliseringsuppgifter, för att möjliggöra kommunikation på distans och för att säkra gränssnittet med ITS. Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå. Kommissionen bör, då den förbereder och utarbetar delegerande akter, se till att relevanta handlingar översänds samtidigt, i god tid och på lämpligt sätt till Europaparlamentet och rådet.

| (19) | För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av denna förordning när det gäller fältstudier, elektroniskt utbyte av information om förarkort mellan medlemsstaterna och utbildning av kontrolltjänstemän bör genomförandebefogenheter delegeras till kommissionen. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (11). |
| --- | --- |

(19)

För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av denna förordning när det gäller fältstudier, elektroniskt utbyte av information om förarkort mellan medlemsstaterna och utbildning av kontrolltjänstemän bör genomförandebefogenheter delegeras till kommissionen. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (11).

| (20) | Det rådgivande förfarandet bör användas vid antagandet av de förfaranden som ska följas för att utföra fältstudier och de formulär som ska användas för kontroll av sådana studier, samt de metoder som gäller för grund- och vidareutbildning av kontrolltjänstemän. |
| --- | --- |

(20)

Det rådgivande förfarandet bör användas vid antagandet av de förfaranden som ska följas för att utföra fältstudier och de formulär som ska användas för kontroll av sådana studier, samt de metoder som gäller för grund- och vidareutbildning av kontrolltjänstemän.

| (21) | Granskningsförfarandet bör användas för antagandet av specifikationer för elektroniskt utbyte av information om förarkort mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(21)

Granskningsförfarandet bör användas för antagandet av specifikationer för elektroniskt utbyte av information om förarkort mellan medlemsstaterna.

| (21a) | Transporten av personer och varor sker med mycket varierande förutsättningar och betingelser. Därför bör en översyn av färdskrivarplikten och av reglerna för körtider och vilotider vid busstransporter framläggas så snart som möjligt, dock senast före utgången av 2013. [Ändr. 6] |
| --- | --- |

(21a)

Transporten av personer och varor sker med mycket varierande förutsättningar och betingelser. Därför bör en översyn av färdskrivarplikten och av reglerna för körtider och vilotider vid busstransporter framläggas så snart som möjligt, dock senast före utgången av 2013. [Ändr. 6]

| (21b) | Standarder och specifikationer bör utformas som öppna standarder, som efter prövning av kommissionen kan göra det möjligt att i en och samma utrustning integrera andra funktioner, såsom dataskrivare för olycksfall och 112 eCall. [Ändr. 7] |
| --- | --- |

(21b)

Standarder och specifikationer bör utformas som öppna standarder, som efter prövning av kommissionen kan göra det möjligt att i en och samma utrustning integrera andra funktioner, såsom dataskrivare för olycksfall och 112 eCall. [Ändr. 7]

| (22) | Förordning (EEG) nr 3821/85 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(22)

Förordning (EEG) nr 3821/85 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EEG) nr 3821/85 ska ändras på följande sätt:

| -1) | Berör inte den svenska versionen. |
| --- | --- |

-1)

Berör inte den svenska versionen.

| 1) | Artiklarna 1–21 ska ersättas med följande artiklar:
  ”KAPITEL I
  Principer och räckvidd
  ock krav [Ändr. 9]


  Artikel 1


  Syfte och
  principer [Ändr. 10]


  1.
     I denna förordning fastställs
  skyldigheter och
  krav för

  i samband med
  konstruktion, installation, användning och provning
  och kontroll
  av färdskrivare vid vägtransporter i syfte att kontrollera efterlevnaden av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 561/2006 av den 15 mars 2006 om harmonisering av viss sociallagstiftning på vägtransportområdet (12), Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/15/EG av den 11 mars 2002 om arbetstidens förläggning för personer som utför mobilt arbete avseende vägtransporter (13) och rådets direktiv 92/6/EEG av den 10 februari 1992 om montering och användning av hastighetsbegränsande anordningar i vissa kategorier av motorfordon inom gemenskapen (14). [Ändr. 11]



  1a.
     
  I denna förordning fastställs de villkor och krav som måste uppfyllas för att information och uppgifter som registrerats, behandlats eller lagrats av färdskrivaren som avses i artikel 2 ska kunna användas för andra ändamål än kontroll av efterlevnaden av den lagstiftning som avses i stycke 1 i denna artikel. [Ändr. 12]



  2.
     Färdskrivare ska i fråga om konstruktion, installation, användning och provning uppfylla kraven i denna förordning.

  Artikel 2


  Definitioner

  1.   I denna förordning ska definitionerna i artikel 1 i förordning (EG) nr 561/2006 gälla.
  2.   Dessutom gäller följande definitioner:
  (a)   färdskrivare: utrustning avsedd att installeras i vägfordon med uppgift att automatiskt eller halvautomatiskt visa, registrera, skriva ut, lagra och lämna detaljerad information om fordonens förflyttningar och om vissa av förarnas arbetsperioder

  i förhållande till olika tidsperioder som utgör en del av förarens dagliga arbetsperiod och de uppgifter som det hänvisas till i artikel 30 i denna förordning samt om fordonens hastighet och vikt
  . [Ändr. 13 + 147 + 148]

  (b)   fordonsenhet: färdskrivaren förutom rörelsesensorn och anslutningskablarna till rörelsesensorn. Fordonsenheten kan antingen vara en enda enhet eller flera enheter som fördelas i fordonet, förutsatt att den uppfyller säkerhetskraven i denna förordning
  ; fordonsenheten inbegriper en beräkningsenhet, ett dataminne, en klocka som visar realtid, två kortplatser för smartkort (förare och medförare), en skrivare, en bildskärm, en visuell varningsanordning, en kalibrerings-/överföringsanslutning och en anordning för att mata in användarens uppgifter
  . [Ändr. 14]

  (c)   rörelsesensor: del av färdskrivaren som ger en signal som motsvarar fordonets hastighet och/eller tillryggalagd sträcka.


  (ca)
     viktsensor:

  en del av den digitala färdskrivaren som tillhandahåller information om fordonets vikt, vilket innebär att den registrerar uppgifter om lastning och lossning av fordonet. [Ändr. 149]
  (d)   färdskrivarkort: ett smartkort som är avsett att användas med färdskrivaren och som gör det möjligt för färdskrivaren att fastställa kortinnehavarens roll
  , liksom kortinnehavarens åtkomsträtt till uppgifter
  och
  behörighet
  att överföra och lagra data. [Ändr. 15]

  (e)   diagramblad: ett blad konstruerat för att ta emot och bevara registrerade uppgifter, avsett att placeras i
  den analoga
  färdskrivaren som avses i bilaga I och på vilket färdskrivarens skrivkomponenter skriver en sammanhängande redovisning av den information som ska registreras. [Ändr. 16]

  (f)   förarkort: ett färdskrivarkort som utfärdats av myndigheterna i en medlemsstat till en viss förare, som kan identifiera föraren och gör det möjligt att lagra data om förarens aktiviteter.


  (fa)
     analog färdskrivare:

  färdskrivare som använder ett diagramblad i enlighet med denna förordning. [Ändr. 17]


  (fb)
     digital färdskrivare:

  färdskrivare som använder ett färdskrivarkort i enlighet med denna förordning. [Ändr. 18]
  (g)   kontrollkort: ett färdskrivarkort som utfärdas av myndigheterna i en medlemsstat till en nationell behörig kontrollmyndighet som identifierar kontrollorganet och eventuellt kontrolltjänstemannen och gör det möjligt att få tillgång till de uppgifter som finns lagrade i dataminnet, eller i förarkorten
  eller verkstadskortet
  för avläsning, utskrift och/eller dataöverföring. [Ändr. 19]

  (h)   företagskort: ett färdskrivarkort som utfärdas av myndigheterna i en medlemsstat till en ägare eller nyttjanderättsinnehavare av fordon som utrustats med färdskrivare som identifierar ägaren eller nyttjanderättsinnehavaren och gör det möjligt att visa, överföra och skriva ut de uppgifter som finns lagrade i färdskrivaren som ägaren eller nyttjanderättsinnehavaren har låst.
  (i)   verkstadskort: ett färdskrivarkort som utfärdas av myndigheterna i en medlemsstat till
  särskilt utvald personal hos
  en tillverkare av färdskrivare, en montör, en fordonstillverkare eller en verkstad som har godkänts av denna medlemsstat som identifierar kortinnehavaren och gör det möjligt att prova, kalibrera och/eller överföra data från färdskrivaren. [Ändr. 20]

  (j)   daglig arbetsperiod: den period som omfattar körtider, alla andra

  börjar när föraren aktiverar färdskrivaren efter en vecko- eller dygnsvila, eller, om dygnsvilan är uppdelad i skilda
  perioder av arbete, tid då arbetstagaren är tillgänglig, raster och viloperioder på högst

  efter en viloperiod på minst
  nio timmar
  ; den slutar i början av en dygnsvila eller, om dygnsvilan är uppdelad i skilda perioder, i början av en viloperiod som varar minst nio timmar i följd
  . [Ändr. 21]



  (ja)
     aktivering:

  läge där färdskrivaren är helt i drift och alla funktioner används, inbegripet säkerhetsfunktionerna; för aktivering av färdskrivaren krävs ett verkstadskort. [Ändr. 22]


  (jb)
     autentisering:

  funktion avsedd att upprätta och kontrollera en angiven identitet. [Ändr. 23]


  (jc)
     autenticitet:

  det faktum att en uppgift kommer från en part vars identitet går att kontrollera. [Ändr. 24]


  (jd)
     kalibrering:

  uppdatering eller bekräftelse av de fordonsuppgifter som ska lagras i dataminnet; fordonsuppgifter omfattar fordonsidentifiering och fordonsegenskaper; för kalibrering av färdskrivaren krävs ett verkstadskort. [Ändr. 25]


  (je)
     överföring:

  kopiering och digital signatur av samtliga eller en del av en fullständig uppsättning datafiler som finns lagrade i fordonets dataminne eller i färdskrivarkortets minne, för vilka dessa uppgifter är nödvändiga för att kontrollera överensstämmelse med bestämmelserna i förordning (EG) nr 561/2006. [Ändr. 26]


  (jf)
     händelse:

  drift som upptäcks av färdskrivaren och som kan bero på försök till bedrägeri. [Ändr. 27]


  (jg)
     fel:

  onormal drift som upptäcks av färdskrivaren och som kan bero på att den inte fungerar riktigt eller inte fungerar alls. [Ändr. 28]


  (jh)
     installation:

  montering av färdskrivaren i fordonet. [Ändr. 29]


  (ji)
     ogiltigt kort:

  ett kort som upptäckts vara felaktigt, eller vars första autentisering misslyckats, vars första giltighetsdag ännu inte inträtt eller vars sista giltighetsdag har passerats. [Ändr. 30]


  (jj)
     periodisk besiktning:

  en uppsättning åtgärder för att kontrollera att färdskrivaren fungerar korrekt och att dess inställningar överensstämmer med fordonsparametrarna. [Ändr. 31]


  (jk)
     skrivare:

  komponent i färdskrivaren som tillhandahåller utskrifter av lagrade uppgifter. [Ändr. 32]


  (jl)
     reparation:

  all reparation av en rörelsesensor eller av en fordonsenhet som förutsätter urkoppling av strömtillförseln, urkoppling av andra färdskrivarkomponenter eller att den öppnas. [Ändr. 33]


  (jm)
     typgodkännande:

  ett förfarande för medlemsstaten för att intyga att den färdskrivare (eller den komponent), den programvara eller det färdskrivarkort som undersöks uppfyller kraven i denna förordning. [Ändr. 34]


  (jn)
     identifikation av fordonet:

  nummer för identifiering av fordonet: fordonets registreringsnummer (VRN) med angivelse av registrerande medlemsstat och fordonets chassinummer (VIN). [Ändr. 35]


  (jo)
     driftskompabilitet:

  systemens och de underliggande affärsprocessernas kapacitet att utbyta uppgifter och dela information och kunskap. [Ändr. 36]


  (jp)
     gränssnitt:

  en facilitet mellan systemen som möjliggör koppling och interaktion. [Ändr. 37]

  Artikel 3


  Tillämpningsområde

  1.   Färdskrivare ska vara installerade och användas i fordon som är registrerade i en medlemsstat, som används för transporter på väg av passagerare eller gods och som omfattas av förordning (EG) nr 561/2006.
  2.   Medlemsstaterna får undanta de fordon som avses i artikel 13.1 och 13.3 i förordning (EG) nr 561/2006 från denna förordnings tillämpningsområde.
  3.   Medlemsstaterna får, med kommissionens tillstånd, från denna förordnings tillämpningsområde undanta fordon som används för de transporter som avses i artikel 14.1 i förordning (EG) nr 561/2006.
  Medlemsstaterna får från denna förordnings tillämpningsområde undanta fordon som används för de transporter som avses i artikel 14.2 i förordning (EG) nr 561/2006; de ska genast underrätta kommissionen om detta.


  (3a)
     
  Före 2020 ska alla fordon som inte är undantagna tillämpningen av denna förordning i enlighet med punkterna 2 och 3 vara utrustade med en smart färdskrivare i den mening som avses i denna förordning. [Ändr. 38]

  4.   Vid inrikes transporter får medlemsstaterna kräva installation och användning av färdskrivare enligt denna förordning även i fordon som inte omfattas av kraven i punkt 1.

  Artikel 3a


  Väsentliga krav



  1.
     
  Färdskrivare, färdskrivarkort och diagramblad måste uppfylla stränga tekniska och funktionsmässiga krav och andra krav för att det ska kunna säkerställas att de uppfyller de väsentliga krav som fastställs i punkt 2 och att de är i överensstämmelse med målen i denna förordning.




  2.
     
  För att överensstämmelsen med sociallagstiftningen effektivt ska kunna kontrolleras ska färdskrivaren uppfylla följande väsentliga krav:










  (a) | Lagra precisa och tillförlitliga uppgifter om förarens aktiviteter och fordonet. |
| --- | --- | --- |

1)

Artiklarna 1–21 ska ersättas med följande artiklar:

”KAPITEL I

Principer och räckvidd
  ock krav [Ändr. 9]

Artikel 1

Syfte och
  principer [Ändr. 10]

1.
     I denna förordning fastställs
  skyldigheter och
  krav för

  i samband med
  konstruktion, installation, användning och provning
  och kontroll
  av färdskrivare vid vägtransporter i syfte att kontrollera efterlevnaden av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 561/2006 av den 15 mars 2006 om harmonisering av viss sociallagstiftning på vägtransportområdet (12), Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/15/EG av den 11 mars 2002 om arbetstidens förläggning för personer som utför mobilt arbete avseende vägtransporter (13) och rådets direktiv 92/6/EEG av den 10 februari 1992 om montering och användning av hastighetsbegränsande anordningar i vissa kategorier av motorfordon inom gemenskapen (14). [Ändr. 11]

1a.
     
  I denna förordning fastställs de villkor och krav som måste uppfyllas för att information och uppgifter som registrerats, behandlats eller lagrats av färdskrivaren som avses i artikel 2 ska kunna användas för andra ändamål än kontroll av efterlevnaden av den lagstiftning som avses i stycke 1 i denna artikel. [Ändr. 12]

2.
     Färdskrivare ska i fråga om konstruktion, installation, användning och provning uppfylla kraven i denna förordning.

Artikel 2

Definitioner

1.   I denna förordning ska definitionerna i artikel 1 i förordning (EG) nr 561/2006 gälla.

2.   Dessutom gäller följande definitioner:

(a)   färdskrivare: utrustning avsedd att installeras i vägfordon med uppgift att automatiskt eller halvautomatiskt visa, registrera, skriva ut, lagra och lämna detaljerad information om fordonens förflyttningar och om vissa av förarnas arbetsperioder

  i förhållande till olika tidsperioder som utgör en del av förarens dagliga arbetsperiod och de uppgifter som det hänvisas till i artikel 30 i denna förordning samt om fordonens hastighet och vikt
  . [Ändr. 13 + 147 + 148]

(b)   fordonsenhet: färdskrivaren förutom rörelsesensorn och anslutningskablarna till rörelsesensorn. Fordonsenheten kan antingen vara en enda enhet eller flera enheter som fördelas i fordonet, förutsatt att den uppfyller säkerhetskraven i denna förordning
  ; fordonsenheten inbegriper en beräkningsenhet, ett dataminne, en klocka som visar realtid, två kortplatser för smartkort (förare och medförare), en skrivare, en bildskärm, en visuell varningsanordning, en kalibrerings-/överföringsanslutning och en anordning för att mata in användarens uppgifter
  . [Ändr. 14]

(c)   rörelsesensor: del av färdskrivaren som ger en signal som motsvarar fordonets hastighet och/eller tillryggalagd sträcka.

(ca)
     viktsensor:

(d)   färdskrivarkort: ett smartkort som är avsett att användas med färdskrivaren och som gör det möjligt för färdskrivaren att fastställa kortinnehavarens roll
  , liksom kortinnehavarens åtkomsträtt till uppgifter
  och
  behörighet
  att överföra och lagra data. [Ändr. 15]

(e)   diagramblad: ett blad konstruerat för att ta emot och bevara registrerade uppgifter, avsett att placeras i
  den analoga
  färdskrivaren som avses i bilaga I och på vilket färdskrivarens skrivkomponenter skriver en sammanhängande redovisning av den information som ska registreras. [Ändr. 16]

(f)   förarkort: ett färdskrivarkort som utfärdats av myndigheterna i en medlemsstat till en viss förare, som kan identifiera föraren och gör det möjligt att lagra data om förarens aktiviteter.

(fa)
     analog färdskrivare:

(fb)
     digital färdskrivare:

(g)   kontrollkort: ett färdskrivarkort som utfärdas av myndigheterna i en medlemsstat till en nationell behörig kontrollmyndighet som identifierar kontrollorganet och eventuellt kontrolltjänstemannen och gör det möjligt att få tillgång till de uppgifter som finns lagrade i dataminnet, eller i förarkorten
  eller verkstadskortet
  för avläsning, utskrift och/eller dataöverföring. [Ändr. 19]

(h)   företagskort: ett färdskrivarkort som utfärdas av myndigheterna i en medlemsstat till en ägare eller nyttjanderättsinnehavare av fordon som utrustats med färdskrivare som identifierar ägaren eller nyttjanderättsinnehavaren och gör det möjligt att visa, överföra och skriva ut de uppgifter som finns lagrade i färdskrivaren som ägaren eller nyttjanderättsinnehavaren har låst.

(i)   verkstadskort: ett färdskrivarkort som utfärdas av myndigheterna i en medlemsstat till
  särskilt utvald personal hos
  en tillverkare av färdskrivare, en montör, en fordonstillverkare eller en verkstad som har godkänts av denna medlemsstat som identifierar kortinnehavaren och gör det möjligt att prova, kalibrera och/eller överföra data från färdskrivaren. [Ändr. 20]

(j)   daglig arbetsperiod: den period som omfattar körtider, alla andra

  börjar när föraren aktiverar färdskrivaren efter en vecko- eller dygnsvila, eller, om dygnsvilan är uppdelad i skilda
  perioder av arbete, tid då arbetstagaren är tillgänglig, raster och viloperioder på högst

  efter en viloperiod på minst
  nio timmar
  ; den slutar i början av en dygnsvila eller, om dygnsvilan är uppdelad i skilda perioder, i början av en viloperiod som varar minst nio timmar i följd
  . [Ändr. 21]

(ja)
     aktivering:

(jb)
     autentisering:

(jc)
     autenticitet:

(jd)
     kalibrering:

(je)
     överföring:

(jf)
     händelse:

(jg)
     fel:

(jh)
     installation:

(ji)
     ogiltigt kort:

(jj)
     periodisk besiktning:

(jk)
     skrivare:

(jl)
     reparation:

(jm)
     typgodkännande:

(jn)
     identifikation av fordonet:

(jo)
     driftskompabilitet:

(jp)
     gränssnitt:

Artikel 3

Tillämpningsområde

1.   Färdskrivare ska vara installerade och användas i fordon som är registrerade i en medlemsstat, som används för transporter på väg av passagerare eller gods och som omfattas av förordning (EG) nr 561/2006.

2.   Medlemsstaterna får undanta de fordon som avses i artikel 13.1 och 13.3 i förordning (EG) nr 561/2006 från denna förordnings tillämpningsområde.

3.   Medlemsstaterna får, med kommissionens tillstånd, från denna förordnings tillämpningsområde undanta fordon som används för de transporter som avses i artikel 14.1 i förordning (EG) nr 561/2006.

Medlemsstaterna får från denna förordnings tillämpningsområde undanta fordon som används för de transporter som avses i artikel 14.2 i förordning (EG) nr 561/2006; de ska genast underrätta kommissionen om detta.

(3a)
     
  Före 2020 ska alla fordon som inte är undantagna tillämpningen av denna förordning i enlighet med punkterna 2 och 3 vara utrustade med en smart färdskrivare i den mening som avses i denna förordning. [Ändr. 38]

4.   Vid inrikes transporter får medlemsstaterna kräva installation och användning av färdskrivare enligt denna förordning även i fordon som inte omfattas av kraven i punkt 1.

Artikel 3a

Väsentliga krav

1.
     
  Färdskrivare, färdskrivarkort och diagramblad måste uppfylla stränga tekniska och funktionsmässiga krav och andra krav för att det ska kunna säkerställas att de uppfyller de väsentliga krav som fastställs i punkt 2 och att de är i överensstämmelse med målen i denna förordning.

2.
     
  För att överensstämmelsen med sociallagstiftningen effektivt ska kunna kontrolleras ska färdskrivaren uppfylla följande väsentliga krav:

(a)

Lagra precisa och tillförlitliga uppgifter om förarens aktiviteter och fordonet.

| (b) | Vara säker, för att garantera integriteten av och källan till de uppgifter som registrerats och hämtats från fordonsenheterna, rörelsesensorer och färdskrivarkort. |
| --- | --- |

(b)

Vara säker, för att garantera integriteten av och källan till de uppgifter som registrerats och hämtats från fordonsenheterna, rörelsesensorer och färdskrivarkort.

| (c) | Vara driftskompatibel. |
| --- | --- |

(c)

Vara driftskompatibel.

| (d) | Vara användarvänlig. |
| --- | --- |

(d)

Vara användarvänlig.

3.
     
  Färdskrivaren måste vara utformad och användas på ett sådant sätt att den skyddar integriteten och personuppgifter.

4.
     
  Färdskrivare ska placeras på ett sådant sätt i fordonet att de går att nå och läsa av från förarens normala sittplats, och att de nödvändiga funktionerna kan nås och manövreras från förarplatsen på ett säkert sätt under körning utan att förarens uppmärksamhet avleds från trafiken.

5.
     
  Överföringen av uppgifter till transportföretag eller förare ska ske med minsta möjliga fördröjelse.

6.
     
  Överföringen får inte ändra eller radera lagrade uppgifter. Överföring av detaljerade hastighetsuppgifter är inte alltid nödvändigt för att säkerställa efterlevnaden av förordning (EG) nr 561/2006, men kan ändå användas för andra ändamål, t.ex. olycksanalys. [Ändr. 39]

Artikel 3b

Färdskrivarens funktioiner

Färdskrivaren ska säkerställa följande funktioner:

| 1. | Övervakning av isättning och urtagning av kort. |
| --- | --- |

1.

Övervakning av isättning och urtagning av kort.

| 2. | Mätning av hastighet och sträcka. |
| --- | --- |

2.

Mätning av hastighet och sträcka.

| 3. | Tidmätning. |
| --- | --- |

3.

Tidmätning.

| 4. | Övervakning av förarens aktiviteter. |
| --- | --- |

4.

Övervakning av förarens aktiviteter.

| 5. | Övervakning av förarstatus. |
| --- | --- |

5.

Övervakning av förarstatus.

| 6. | Manuella angivelser av föraren. |
| --- | --- |

6.

Manuella angivelser av föraren.

| 7. | Angivelse av de platser där dagens arbetspass påbörjas och/eller avslutas. |
| --- | --- |

7.

Angivelse av de platser där dagens arbetspass påbörjas och/eller avslutas.

| 8. | Manuell angivelse av förarens aktiviteter. |
| --- | --- |

8.

Manuell angivelse av förarens aktiviteter.

| 9. | Angivelse av särskilda omständigheter. |
| --- | --- |

9.

Angivelse av särskilda omständigheter.

| 10. | Hantering av företagslås. |
| --- | --- |

10.

Hantering av företagslås.

| 11. | Övervakning av kontrollaktiviteter. |
| --- | --- |

11.

Övervakning av kontrollaktiviteter.

| 12. | Upptäckt av händelser och/eller fel. |
| --- | --- |

12.

Upptäckt av händelser och/eller fel.

| 13. | Inbyggd provning och självprovning. |
| --- | --- |

13.

Inbyggd provning och självprovning.

| 14. | Avläsning av dataminnet. |
| --- | --- |

14.

Avläsning av dataminnet.

| 15. | Registrering och lagring i dataminnet. |
| --- | --- |

15.

Registrering och lagring i dataminnet.

| 16. | Avläsning av färdskrivarkort. |
| --- | --- |

16.

Avläsning av färdskrivarkort.

| 17. | Registrering och lagring på färdskrivarkort. |
| --- | --- |

17.

Registrering och lagring på färdskrivarkort.

| 18. | Visning. |
| --- | --- |

18.

Visning.

| 19. | Utskrift. |
| --- | --- |

19.

Utskrift.

| 20. | Varning. |
| --- | --- |

20.

Varning.

| 21. | Överföring av uppgifter till externa media. |
| --- | --- |

21.

Överföring av uppgifter till externa media.

| 22. | Utgående uppgifter till ytterligare externa anordningar. |
| --- | --- |

22.

Utgående uppgifter till ytterligare externa anordningar.

| 23. | Kalibrering. |
| --- | --- |

23.

Kalibrering.

| 24. | Tidsinställning. |
| --- | --- |

24.

Tidsinställning.

| 25. | Visning av återstående körtid. |
| --- | --- |

25.

Visning av återstående körtid.

| 26. | Visning av inlagd paustid. [Ändr. 40] |
| --- | --- |

26.

Visning av inlagd paustid. [Ändr. 40]

Artikel 3c

Uppgifter som ska registreras

1.
     
  En digital färdskrivare ska registrera följande uppgifter:

| (a) | Tillryggalagd sträcka och fordonets hastighet. |
| --- | --- |

(a)

Tillryggalagd sträcka och fordonets hastighet.

| (b) | Tidmätning. |
| --- | --- |

(b)

Tidmätning.

| (c) | Position där förarens dagliga arbetsperiod inleds och avslutas samt för varje transport. |
| --- | --- |

(c)

Position där förarens dagliga arbetsperiod inleds och avslutas samt för varje transport.

| (d) | Förarens identitet. |
| --- | --- |

(d)

Förarens identitet.

| (e) | Förarens aktivitet. |
| --- | --- |

(e)

Förarens aktivitet.

| (f) | Kalibreringsuppgifter, bland annat verkstadens företagsuppgifter. |
| --- | --- |

(f)

Kalibreringsuppgifter, bland annat verkstadens företagsuppgifter.

| g) | Händelser och fel. |
| --- | --- |

g)

Händelser och fel.

2.
     
  En analog färdskrivare ska registrera minst de uppgifter som avses i punkt 1a, 1b och 1e.

3.
     
  Tillgång till de uppgifter som lagras i färdskrivaren får när som helst beviljas

| (a) | behöriga kontrollmyndigheter för kontroller och |
| --- | --- |

(a)

behöriga kontrollmyndigheter för kontroller och

| (b) | det berörda transportföretaget så att det kan uppfylla sina rättsliga skyldigheter, särskilt enligt artiklarna 28 och 29. |
| --- | --- |

(b)

det berörda transportföretaget så att det kan uppfylla sina rättsliga skyldigheter, särskilt enligt artiklarna 28 och 29.

Åtkomsträtt till uppgifter som innehåller personuppgifter ska beviljas endast efter giltigt godkännande i enlighet med bestämmelserna om uppgiftsskydd. [Ändr. 41]

Artikel 3d

Visning

1.
     
  Färdskrivaren ska kunna visa följande:

| (a) | Standarduppgifter. |
| --- | --- |

(a)

Standarduppgifter.

| (b) | Information om varningar. |
| --- | --- |

(b)

Information om varningar.

| (c) | Information om tillträde till meny. |
| --- | --- |

(c)

Information om tillträde till meny.

| (d) | Övrig information som efterfrågas av användaren i enlighet med artikel 3c.1. |
| --- | --- |

(d)

Övrig information som efterfrågas av användaren i enlighet med artikel 3c.1.

| (e) | Följande information om föraren:








  — | Om hans aktuella aktivitet är körning (DRIVING), hans aktuella körningstid och hans aktuella sammanlagda avbrottstid. |
| --- | --- | --- |

(e)

Följande information om föraren:

—

Om hans aktuella aktivitet är körning (DRIVING), hans aktuella körningstid och hans aktuella sammanlagda avbrottstid.

| — | Om hans aktuella aktivitet inte är körning (NOT DRIVING), den aktuella varaktigheten för denna aktivitet (sedan den valdes) och hans aktuella sammanlagda avbrottstid. |
| --- | --- |

—

Om hans aktuella aktivitet inte är körning (NOT DRIVING), den aktuella varaktigheten för denna aktivitet (sedan den valdes) och hans aktuella sammanlagda avbrottstid.

2.
     
  Färdskrivaren får visa ytterligare information, förutsatt att den lätt går att skilja från den information som krävs ovan.

3.
     
  När ingen annan information behöver visas ska färdskrivaren automatiskt visa följande:

| — | Klockslag. |
| --- | --- |

—

Klockslag.

| — | Funktionssätt. |
| --- | --- |

—

Funktionssätt.

| — | Förarens och medförarens innevarande aktiviteter. |
| --- | --- |

—

Förarens och medförarens innevarande aktiviteter.

Visningen av uppgifter för varje förare ska vara klar, enkel och otvetydig. I de fall där informationen om föraren och medföraren inte kan visas samtidigt ska färdskrivaren automatiskt visa informationen om föraren och göra det möjligt för användaren att visa informationen om medföraren.

4.
     
  Färdskrivaren ska visa varningar i enlighet med artikel 3d. En utförlig beskrivning av varningen får också visas på det språk som föraren väljer. [Ändr. 42]

Artikel 3e

Varningar

1.
     
  Färdskrivaren ska varna föraren vid upptäckt av händelser och/eller fel. Färdskrivaren ska varna föraren 15 minuter före och vid den tidpunkt då den sammanhängande körtiden överskrider den högsta tillåtna gränsen.

2.
     
  Varningarna ska vara visuella. Användaren ska tydligt kunna urskilja de visuella varningarna, som ska vara placerade i hans synfält och vara tydligt läsbara både dag och natt. Ljudvarningar får också ges utöver de visuella varningarna.

3.
     
  Varningarna ska vara minst 30 sekunder långa, om inte användaren bekräftar dem genom att trycka på valfri knapp på färdskrivaren.

4.
     
  Orsaken till varningen ska visas på färdskrivaren och vara synlig tills det att användaren bekräftar den med hjälp av en särskild tangent eller ett kommando i färdskrivaren. Ytterligare varningar får ges, förutsatt att det inte finns någon risk för att föraren blandar ihop dem med varningarna ovan. [Ändr. 43]

Artikel 3f

Skydd av personuppgifter och integriteten

1.
     
  Behandlingen av personuppgifter inom ramen för denna förordning ska ske i enlighet med direktiv 95/46/EG och direktiv 2002/58/EG och under tillsyn av medlemsstatens offentliga oberoende myndighet som avses i artikel 28 i direktiv 95/46/EG.

2.
     
  Endast uppgifter som är absolut nödvändiga för behandlingen ska behandlas.

3.
     
  De bestämmelser som avses i denna förordning ska säkerställa sekretessen för de personuppgifter som behandlas, registreras och lagras av färdskrivaren, liksom dataintegritet, och förhindra bedrägerier och olaglig manipulering av dessa uppgifter.

Lämpliga säkerhetsåtgärder ska antas för att säkerställa skyddet av personuppgifter, särskilt i samband med

| — | den användning av ett globalt system för satellitnavigering (GNSS) för registrering av lokaliseringsuppgifter som avses i artikel 4, |
| --- | --- |

—

den användning av ett globalt system för satellitnavigering (GNSS) för registrering av lokaliseringsuppgifter som avses i artikel 4,

| — | den kommunikation på distans för kontrolländamål som avses i artikel 5, |
| --- | --- |

—

den kommunikation på distans för kontrolländamål som avses i artikel 5,

| — | den användning av färdskrivare med harmoniserat gränssnitt som avses i artikel 6, |
| --- | --- |

—

den användning av färdskrivare med harmoniserat gränssnitt som avses i artikel 6,

| — | det elektroniska utbyte av information om förarkort som avses i artikel 26, |
| --- | --- |

—

det elektroniska utbyte av information om förarkort som avses i artikel 26,

| — | transportföretagets bevarande av uppgifter i den mening som avses i artikel 29. |
| --- | --- |

—

transportföretagets bevarande av uppgifter i den mening som avses i artikel 29.

4.
     
  Fordonsägarna och/eller transportföretagen ska uppfylla relevanta bestämmelser om skydd av personuppgifter.

5.
     
  För att främja goda uppgiftsskyddsmetoder ska den europeiska datatillsynsmannen och artikel 29-arbetsgruppen för uppgiftsskyddsmyndigheter delta i det forum om färdskrivare som anges i artikel 41 i denna förordning.

6.
     
  För gränsöverskridande utbyte av uppgifter med myndigheter i tredjeländer inom ramen för tillämpningen av denna förordning ska det krävas lämpliga skyddsmekanismer för personuppgifterna så att det går att garantera en tillräckligt hög skyddsnivå, i enlighet med artiklarna 25 och 26 i direktiv 95/46/EG. [Ändr. 44]

Artikel 3g

Specifikationer

1.
     
  Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 39 för att anta de detaljerade specifikationer som krävs för att ändra och komplettera bilagorna till denna förordning, i syfte att säkerställa att färdskrivare, färdskrivarkort och programvara som används av kontrolltjänstemännen för analys och tolkning av uppgifter som lagrats i färdskrivaren uppfyller principerna och kraven i denna förordning, särskilt kapitel I och kapitel II.

2.
     
  Kommissionen ska anta de detaljerade specifikationer som avses i punkt 1 senast den ... (15).

3.
     
  När så är relevant, och beroende på det område som omfattas av specifikationen, får specifikationen inbegripa en eller flera av följande typer av bestämmelser:

| (a) | Funktionella bestämmelser som anger de olika användarnas roller och informationsflödet mellan dem. |
| --- | --- |

(a)

Funktionella bestämmelser som anger de olika användarnas roller och informationsflödet mellan dem.

| (b) | Tekniska bestämmelser som tillhandahåller tekniska medel för att uppfylla de funktionella bestämmelserna och kraven i denna förordning. |
| --- | --- |

(b)

Tekniska bestämmelser som tillhandahåller tekniska medel för att uppfylla de funktionella bestämmelserna och kraven i denna förordning.

| (c) | Organisatoriska bestämmelser som anger de förfarandemässiga skyldigheterna för berörda aktörer. |
| --- | --- |

(c)

Organisatoriska bestämmelser som anger de förfarandemässiga skyldigheterna för berörda aktörer.

| (d) | Tjänstebestämmelser som anger de olika tjänstenivåerna och deras innehåll. |
| --- | --- |

(d)

Tjänstebestämmelser som anger de olika tjänstenivåerna och deras innehåll.

4.
     
  Specifikationerna ska, om lämpligt, grunda sig på normer och garantera driftskompabiliteten och kompabilitet för olika versioner och generationer av fordonsenheter, färdskrivarkort och utrustning som används av tillsynsmyndigheter.

5.
     
  Vad gäller färdskrivarfunktionerna i kapitel II ska specifikationerna omfatta nödvändiga krav för att garantera att uppgifterna är exakta och pålitliga vid användning av externa anordningar som är anslutna till färdskrivaren.

6.
     
  Samtliga uppgifter som kan sändas från eller samlas i färdskrivaren, antingen trådlöst eller elektroniskt, oavsett om det utgör ett rättsligt krav eller inte, ska redovisas i offentliga protokoll.

7.
     
  Kommissionen ska göra en konsekvensanalys, inbegripet en kostnads- och nyttoanalys, innan specifikationerna i kapitel II antas. [Ändr. 45]

KAPITEL II

Smarta färdskrivare

Artikel 4

Registrering av lokaliseringsuppgifter

1.
     Lokaliseringsuppgifter ska registreras för att möjliggöra identifiering av platsen för den dagliga arbetsperiodens början och slut.

  För att underlätta kontrollen av efterlevnaden av tillämplig lagstiftning, ska platsen för den dagliga arbetsperiodens början och slut och för varje transport registreras automatiskt.
  För detta ändamål ska fordon som tas i bruk för första gången [48 månader

  24 månader
  efter det att denna förordning

  specifikationerna i denna artikel och i artikel 3g
  trätt i kraft vara utrustade med färdskrivare ansluten till ett globalt system för satellitnavigering (GNSS). [Ändr. 46]

1a.
     
  När det gäller anslutningen av färdskrivaren till ett globalt system för satellitnavigering (GNSS) enligt punkt 1 ska endast sådana anslutningar till tjänsten för positionsbestämning via satellit användas som utnyttjar en kostnadsfri tjänst. Inga andra positionsuppgifter ska lagras i färdskrivaren än den position för att fastställa arbetsperiodens början och slut som avses i punkt 1, som när så är möjligt ska uttryckas i geografiska koordinater. [Ändr. 47]

2.
     Kommissionen ska ha befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 39 för komplettering av bilaga IB med

  att utveckla
  de detaljerade tekniska specifikationer som krävs för att färdskrivaren ska kunna behandla de lokaliseringsuppgifter som inkommit från GNSS
  , i enlighet med vad som fastställs i denna artikel
  .

Specifikationerna ska framför allt uppfylla följande villkor:

| — | Specifikationerna ska basera sig på användningen av kostnadsfria GNSS-tjänster. |
| --- | --- |

—

Specifikationerna ska basera sig på användningen av kostnadsfria GNSS-tjänster.

| — | Automatisk och obligatorisk registrering ska endast ske av positioneringsuppgifter som är absolut nödvändiga för att kontrollmyndigheterna ska kunna dubbelkontrollera den information som färdskrivaren registrerar. |
| --- | --- |

—

Automatisk och obligatorisk registrering ska endast ske av positioneringsuppgifter som är absolut nödvändiga för att kontrollmyndigheterna ska kunna dubbelkontrollera den information som färdskrivaren registrerar.

| — | En bedömning av hur uppgiftsskyddet påverkas ska genomföras och offentliggöras före antagandet av de delegerade akter som avses i denna artikel. |
| --- | --- |

—

En bedömning av hur uppgiftsskyddet påverkas ska genomföras och offentliggöras före antagandet av de delegerade akter som avses i denna artikel.

| — | Användandet av bestyrkta signaler ska inte vara obligatoriskt, såvida de inte kan erhållas kostnadsfritt. |
| --- | --- |

—

Användandet av bestyrkta signaler ska inte vara obligatoriskt, såvida de inte kan erhållas kostnadsfritt.

Specifikationerna ska fastställa vilken typ av händelser som kan utlösa en automatisk positioneringsregistrering och i vilka situationer det bör vara fortsatt möjligt med manuell registrering. Av specifikationerna ska framgå de olika villkor och krav för när GNSS-mottagaren ska befinna sig utanför eller vara inbyggd i färdskrivaren och, om den befinner sig utanför, hur GNSS samkörs med andra rörelsedata. [Ändr. 48]

2a.
     
  All annan användning av de lokaliseringsuppgifter som registrerats av färdskrivaren är frivillig för transportföretagen och ska ske i enlighet med unionens bestämmelser om skydd av personuppgifter. [Ändr. 49]

Artikel 5

Kommunikation på distans för kontrolländamål

  Fjärrstyrd tidig upptäckt av eventuell manipulering eller eventuellt missbruk [Ändr. 50]

1.   För att de behöriga kontrollmyndigheterna lättare ska kunna genomföra riktade vägkontroller ska färdskrivare som har installerats i fordon som tas i bruk

  registreras
  för första gången [48 månader

  24 månader
  efter det att
  de specifikationer som avses i
  denna förordning

  artikel och i artikel 3g
  trätt i kraft] kunna kommunicera med

  överföra uppgifter till
  dessa myndigheter medan fordonet är i rörelse. [Ändr. 51]

1a.
     
  Medlemsstaterna ska förse sina kontrollmyndigheter med den utrustning för fjärrstyrd tidig upptäckt som krävs för att tillåta sådan uppgiftsöverföring som avses i denna artikel. [Ändr. 52]

2.   
  Den
  kommunikation
  av uppgifter som avses i punkt 1 ska upprättas
  med färdskrivaren ska endast upprättas när kontrollmyndigheternas utrustning begär det. Den ska ske via säker anslutning för att garantera dataintegritet och autentisering av färdskrivare och kontrollutrustning.
  Åtkomsträtten till denna information ska begränsas till myndigheter som har tillstånd att kontrollera överträdelser av denna förordning och förordning (EG) nr 561/2006 och till verkstäder i den utsträckning det är nödvändigt att kontrollera att färdskrivaren fungerar korrekt. [Ändr. 53]

3.   De uppgifter som utbyts vid kommunikationen ska vara begränsade till vad som krävs för genomförandet av riktade vägkontroller.
  Sådana uppgifter ska hänföra sig till följande omständigheter eller uppgifter som registrerats av färdskrivaren:

| — | Senaste försöket till säkerhetsöverträdelse. |
| --- | --- |

—

Senaste försöket till säkerhetsöverträdelse.

| — | Det längsta avbrottet av strömtillförseln. |
| --- | --- |

—

Det längsta avbrottet av strömtillförseln.

| — | Sensorfel. |
| --- | --- |

—

Sensorfel.

| — | Fel i rörelsedata. |
| --- | --- |

—

Fel i rörelsedata.

| — | Konflikt i fordonets rörelsedata. |
| --- | --- |

—

Konflikt i fordonets rörelsedata.

| — | Körning utan giltigt kort. |
| --- | --- |

—

Körning utan giltigt kort.

| — | Isättning av kort under körning. |
| --- | --- |

—

Isättning av kort under körning.

| — | Uppgifter om tidsinställning. |
| --- | --- |

—

Uppgifter om tidsinställning.

| — | Kalibreringsuppgifter inbegripet tidpunkter för de två senaste kalibreringarna. |
| --- | --- |

—

Kalibreringsuppgifter inbegripet tidpunkter för de två senaste kalibreringarna.

| — | Fordonets registreringsnummer. |
| --- | --- |

—

Fordonets registreringsnummer.

Uppgifter om förarens identitet, förarens aktiviteter och hastighet

  nationalitet
  ska inte lämnas. [Ändr. 54]

4.   Uppgifterna ska användas uteslutande i syfte att kontrollera efterlevnaden av denna förordning och förordning (EG) nr 561/2006. De ska inte översändas till andra enheter än kontrollmyndigheterna
  eller rättsliga organ inom ramen för ett pågående rättsligt förfarande
  . [Ändr. 55]

5.   Uppgifterna får endast lagras av kontrollmyndigheterna under den tid vägkontrollen pågår och ska raderas senast två timmar efter det att kontrollen har slutförts

  de har meddelats, såvida uppgifterna inte tyder på en eventuell manipulering eller ett eventuellt missbruk av färdskrivaren
  .
  Om denna manipulering eller detta missbruk inte bekräftas i samband med följande vägkontroll ska de överförda uppgifterna raderas. Uppgifter som rör fordonsidentifiering eller en teknisk parameter som inte innehåller några personuppgifter kan användas av kontrollmyndigheterna för statistiska ändamål
  . [Ändr. 56]

6.   Fordonets ägare eller nyttjanderättsinnehavare

  Det transportföretag som använder fordonet
  ska ansvara för att informera föraren om möjligheten till kommunikation på distans. [Ändr. 57]

7.   
  Kommunikation på distans av det slag som anges i denna artikel ska under inga omständigheter leda till automatiska böter eller påföljder för föraren eller företaget.
  Den behöriga kontrollmyndigheten får, på grundval av uppgifterna, besluta att kontrollera fordonet och färdskrivaren.
  Resultatet av kommunikation på distans ska inte hindra kontrollmyndigheter från att göra stickprovskontroller på vägar som grundar sig på det riskvärderingssystem som införts genom artikel 9 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/22/EG av den 15 mars 2006 om minimivillkor för genomförande av rådets förordningar (EEG) nr 3820/85 och (EEG) nr 3821/85 om sociallagstiftning på vägtransportområdet (16). [Ändr. 58]

8.   Kommissionen ska ha befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 39 för komplettering av bilaga IB med

  att utveckla
  de detaljerade tekniska specifikationer som krävs för att möjliggöra kommunikation på distans mellan färdskrivare och kontrollmyndigheter enligt denna artikel.
  Kommissionen får också förlänga den tidsfrist som anges i stycke 1, om den i slutet av denna period kan visa att ingen utrustning, som motsvarar de angivna specifikationerna ännu finns tillgänglig. [Ändr. 59 + 122]

Artikel 6

Intelligenta transportsystem (ITS)

1.   Färdskrivare som avses i bilaga IB ska vara driftskompatibla med tillämpningarna för ITS enligt definitionen i artikel 4 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/40/EU av den 7 juli 2010 om ett ramverk för införande av intelligenta transportsystem på vägtransportområdet och för gränssnitt mot andra transportslag (17).

1a.
     
  Endast uppgifter som registrerats av färdskrivaren och som är absolut nödvändiga att behandla i en ITS-tillämpning ska vara tillgängliga.

Uppgifter som registrerats av färdskrivaren får överföras till ITS-tillämpningar under förutsättning att följande villkor uppfylls:

| (a) | Gränssnittet påverkar inte autenticiteten och integriteten av uppgifterna i färdskrivaren. |
| --- | --- |

(a)

Gränssnittet påverkar inte autenticiteten och integriteten av uppgifterna i färdskrivaren.

| (b) | Den externa anordning som är ansluten till gränssnittet får tillgång till personuppgifter, inklusive positionsbestämningsuppgifter, först efter ett verifierbart samtycke från den förare uppgifterna gäller. [Ändr. 60] |
| --- | --- |

(b)

Den externa anordning som är ansluten till gränssnittet får tillgång till personuppgifter, inklusive positionsbestämningsuppgifter, först efter ett verifierbart samtycke från den förare uppgifterna gäller. [Ändr. 60]

2.   För tillämpningen av punkt 1 ska de fordon som tas i bruk för första gången [48 månader

  24 månader
  efter det att
  de tekniska specifikationerna i
  denna förordning

  artikel
  trätt i kraft] vara utrustade med färdskrivare med harmoniserat gränssnitt så att de uppgifter som registrerats eller framställts kan användas i tillämpningar för ITS. [Ändr. 61]

3.   Kommissionen ska ha befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 39 för komplettering av bilaga IB med

  att fastställa
  närmare uppgifter om
  harmoniserat
  gränssnitt, åtkomsträtt och förteckningen över uppgifter som kan hämtas.

Kommissionen får också förlänga den tidsfrist som anges i stycke 1, om den i slutet av denna period kan visa att ingen utrustning, som motsvarar de angivna specifikationerna ännu finns tillgänglig.

Företräde ska ges åt utvecklandet av en harmoniserad ITS-tillämpning som förser förarna med en tolkning av de uppgifter som lagrats i färdskrivaren för att göra det lättare för dem att uppfylla sina skyldigheter enligt sociallagstiftning. [Ändr. 62 + 123]

KAPITEL III

Typgodkännande

Artikel 7

Tillämpningar

1.   Tillverkare eller deras företrädare ska lämna in en ansökan om EU-godkännande av fordonsenhet,
  viktsensor,
  rörelsesensor, diagramblad eller färdskrivarkort
  programvara som används av de behöriga kontrollmyndigheterna för att tolka uppgifter
  till den myndighet för typgodkännande som medlemsstaten har utsett för detta ändamål
  , och vars certifieringsvillkor har godkänts av förvaltningskommittén för Högnivågruppen för informationssäkerhet (SONG-IS) inom ramen för det europeiska avtalet om ömsesidigt erkännande, SOG-IS. Kommissionen ska samråda med förvaltningskommittén för avtal, SOG-IS, innan beslut fattas om erkännande av certifieringsorgan från tredjeländer. [Ändr. 63 + 150].

2.   Medlemsstaterna ska
  senast tre månader efter ... (18)

  till kommissionen överlämna namn och kontaktuppgifter till de myndigheter som utsetts enligt punkt 1. Kommissionen ska på sin webbplats offentliggöra förteckningen över utsedda myndigheter för typgodkännande. [Ändr. 64]

2a.
     
  Typgodkännande av färdskrivare och färdskrivarkort ska inbegripa säkerhetsprovningar, funktionella provningar och provningar med avseende på driftskompatibilitet. Positiva resultat från var och en av dessa provningar ska anges i ett lämpligt intyg. [Ändr. 65]

3.   En ansökan om typgodkännande ska åtföljas av relevanta specifikationer och av de intyg som avses i avsnitt VIII i bilaga IB. Kommissionen ska utse de oberoende utvärderare som utfärdar säkerhetsintyget

  säkerhetsintyg, funktionsintyg och intyg om driftskompabilitet
  .
  Ansökan ska även innehålla information om hur färdskrivarens enheter ska plomberas
  . [Ändr. 66]

3a.
     
  Säkerhetsintyget, där det fastställs att de säkerhetsrelaterade målen är uppfyllda, ska utfärdas i enlighet med bestämmelserna i denna förordning. Säkerhetsintyget ska vara utfärdat av ett certifieringsorgan som erkänts av kommissionen.

Ett funktionsintyg ska utfärdas av tillverkaren först efter det att alla angivna funktionella provningar i enlighet med denna förordning genomförts med positiva resultat. Intyget ska visa att det provade föremålet uppfyller alla relevanta krav med avseende på funktioner, mätningsnoggrannhet och miljöegenskaper. Myndigheten för typgodkännande ska utfärda funktionsintyget.

Ett intyg om driftskomparabilitet ska utfärdas av ett enda laboratorium under kommissionens ansvar och överinseende. Provningar av driftskompabilitet, som intygar att färdskrivaren eller färdskrivarkortet är fullt kompatibla med de nödvändiga färdskrivar- eller färdskrivarkortsmodellerna, ska utfärdas i enlighet med denna förordning. Laboratoriet får inte utföra några provningar av driftskompabiliteten hos en färdskrivare eller ett färdskrivarkort för vilka något säkerhetsintyg och funktionsintyg inte har beviljats, utom i de exceptionella fall som beskrivs i denna förordning. [Ändr. 67]

3b.
     
  Varje ändring av färdskrivarens programvara eller maskinvara eller av det slag av material som används för dess tillverkning ska, innan den tas i bruk, anmälas till den myndighet som har beviljat typgodkännandet av färdskrivaren. Denna myndighet ska för tillverkaren bekräfta utvidgningen av typgodkännandet, eller får begära en uppdatering eller bekräftelse av berörda funktionsintyg, säkerhetsintyg, och/eller intyg om driftskompatibilitet. [Ändr. 68]

4.   En ansökan om en och samma fordonsenhet, rörelsesensor, diagramblad eller färdskrivarkort får inte lämnas in till mer än en medlemsstat.

Artikel 8

Beviljande av typgodkännande

En medlemsstat ska bevilja EU-typgodkännande för varje typ av fordonsenhet, rörelsesensor, diagramblad eller färdskrivarkort
  eller programvara som används av kontrollmyndigheterna för att tolka uppgifter som lagrats av färdskrivaren
  som uppfyller kraven i bilaga I eller IB,

  specifikationerna i denna förordning
  , förutsatt att medlemsstaten kan kontrollera att de serietillverkade enheterna överensstämmer med den godkända typen. [Ändr. 69]

För varje förändring av eller tillägg till en godkänd typ krävs att den medlemsstat som beviljade det ursprungliga EU-typgodkännandet utfärdar ett kompletterande EU-typgodkännande.

Artikel 9

Typgodkännandemärke

Medlemsstaterna ska, för varje typ av fordonsenhet, rörelsesensor, diagramblad eller färdskrivarkort som de godkänner i enlighet med artikel 8, till den sökanden utfärda ett EU-typgodkännandemärke som överensstämmer med förlagan i bilaga II.

Artikel 10

Godkännande eller avslag

De behöriga myndigheterna i den medlemsstat där ansökan om typgodkännande har inlämnats ska, för varje typ av fordonsenhet, rörelsesensor, diagramblad eller färdskrivarkort
  eller programvara som används av kontrollmyndigheterna för att tolka uppgifter som lagrats av färdskrivaren
  som de godkänner, inom en månad sända en kopia av godkännandeintyget tillsammans med kopior av de relevanta specifikationerna
  , inbegripet information om plomberingarna,
  till myndigheterna i de övriga medlemsstaterna. [Ändr. 70]

När de behöriga myndigheterna inte godkänner ansökan om typgodkännande ska de underrätta myndigheterna i övriga medlemsstater om att godkännande har vägrats och ska ange motiven för beslutet.

Artikel 11

Utrustningens överensstämmande med typgodkännandet

1.   Om en medlemsstat som har beviljat EU-typgodkännande enligt artikel 8 konstaterar att en fordonsenhet, rörelsesensor, ett diagramblad eller färdskrivarkort med ett av medlemsstaten utfärdat EU-typgodkännandemärke inte överensstämmer med den prototyp som medlemsstaten har godkänt ska den vidta de åtgärder som krävs för att se till att den serietillverkade modellen överensstämmer med den godkända prototypen. Vid behov får åtgärderna även omfatta återkallande av EU-typgodkännandet.

2.   En medlemsstat som har beviljat ett EU-typgodkännande ska återkalla godkännandet om fordonsenheten, rörelsesensorn, diagrambladet eller färdskrivarkortet som godkänts inte uppfyller bestämmelserna i denna förordning eller om materielen vid användning uppvisar något generellt fel som gör den olämplig för sitt ändamål.

3.   Om en medlemsstat som har beviljat ett EU-typgodkännande av en annan medlemsstat underrättas om något av de förhållanden som avses i punkterna 1 och 2 ska den, efter samråd med den senare medlemsstaten och om inte annat följer av punkt 5, vidta de åtgärder som föreskrivs i de punkterna.

4.   En medlemsstat som finner att något av de fall som avses i punkt 2 föreligger får tills vidare förbjuda att sådana fordonsenheter, rörelsesensorer, diagramblad eller färdskrivarkort släpps ut på marknaden eller tas i bruk. Detsamma gäller i sådana fall som avses i punkt 1 för fordonsenheter, rörelsesensorer, diagramblad eller färdskrivarkort som har undantagits från första EU-verifikation, om tillverkaren efter vederbörlig varning inte ser till att materielen överensstämmer med den godkända typen eller med kraven i denna förordning.

Medlemsstaternas behöriga myndigheter ska under alla omständigheter inom en månad underrätta varandra och kommissionen om återkallelser av EU-typgodkännande eller om andra åtgärder som har vidtagits enligt punkterna 1–3 och ska redovisa skälen för åtgärderna.

5.   Om en medlemsstat som har beviljat ett EU-typgodkännande bestrider att sådana omständigheter som avses i punkt 1 eller 2 föreligger i ett ärende som den har blivit underrättad om ska de berörda medlemsstaterna försöka lösa tvisten och ska hålla kommissionen underrättad.

Om överläggningar mellan medlemsstaterna inte har lett till någon överenskommelse inom fyra månader räknat från dagen för en sådan underrättelse som avses i punkt 3 ska kommissionen, efter samråd med experter från alla medlemsstater och efter att ha beaktat alla relevanta omständigheter, t.ex. av ekonomisk och teknisk natur, inom sex månader efter utgången av den fyramånadersperioden anta ett beslut som ska delges de berörda medlemsstaterna och samtidigt meddelas övriga medlemsstater. Kommissionen ska i varje enskilt fall fastställa tidsfristen för genomförandet av sitt beslut.

Artikel 12

Godkännande av diagramblad

1.   Den som ansöker om ett EU-typgodkännande av diagramblad ska i sin ansökan ange i vilken typ eller vilka typer av färdskrivare som avses i bilaga I som bladet ska användas och ska för provning av bladet tillhandahålla lämpliga färdskrivare av sådan typ eller sådana typer.

2.   Varje medlemsstats behöriga myndigheter ska på godkännandeintyget för diagrambladet ange den typ eller de typer av färdskrivare som avses i bilaga I i vilka bladet kan användas.

Artikel 13

Motivering av beslut om avslag

Ett beslut enligt denna förordning om att vägra att bevilja eller att återkalla ett typgodkännande av fordonsenhet, rörelsesensor, diagramblad eller färdskrivarkort ska innehålla en utförlig motivering. Beslutet ska meddelas den berörda parten, som samtidigt ska underrättas om vilka möjligheter till rättslig prövning som står till buds inom ramen för medlemsstaternas lagstiftning, och inom vilken tid prövning ska begäras.

Artikel 14

Erkännande av typgodkänd färdskrivare

Ingen medlemsstat får vägra att registrera ett fordon som är utrustat med färdskrivare eller förbjuda att det tas i bruk eller används av skäl som hänför sig till att fordonet har denna utrustning om utrustningen bär det EU-typgodkännandemärke som avses i artikel 9 och den installationsskylt som avses i artikel 17.4.

Artikel 15

Säkerhet

1.   Tillverkarna ska utforma, prova och se över fordonsenheter,
  viktsensor,
  rörelsesensorer och färdskrivarkort som tas i produktion så att brister kan upptäckas under alla faser av produktens livscykel, och utnyttjande förhindras eller försvåras.
  Provningsperiodiciteten ska fastställas av de medlemsstater som beviljade godkännandeintyget inom en tidsgräns som inte får överstiga två år. [Ändr. 71 + 151]

2.   I detta syfte ska tillverkarna lämna relevant dokumentation till den oberoende utvärderare

  det certifieringsorgan
  som avses i artikel 7.3

  artikel 7.3a
  för sårbarhetsanalys. [Ändr. 72]

3.   Oberoende utvärderare

  När punkt 1 tillämpas
  ska
  det certifieringsorgan som avses i artikel 7.3a
  utföra manipulationstester av fordonsenheter, rörelsesensorer och färdskrivarkort för att konstatera att kända brister inte kan utnyttjas av personer i besittning av allmänt tillgänglig kunskap. [Ändr. 73]

3a.
     
  Om det upptäcks brister i fordonsenheten, rörelsesensorn eller färdskrivarkorten under de provningar som avses i punkterna 1 och 3 får dessa beståndsdelar inte släppas ut på marknaden. I sådana fall ska den medlemsstat som har beviljat typgodkännandet återkalla det i enlighet med artikel 11.2. [Ändr. 74]

3b.
     
  När en tillverkare eller ett certifieringsorgan som avses i artikel 7.3a upptäcker en mycket allvarlig brist i fordonsenheten, rörelsesensorn eller färdskrivarkorten och dessa beståndsdelar redan har släppts ut på marknaden ska tillverkaren eller certifieringsorganet som avses i artikel 7.3a omedelbart informera de behöriga myndigheterna i den berörda medlemsstaten. [Ändr. 75]

3c.
     
  Medlemsstaterna ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa att de problem som avses i punkt 3b åtgärdas, framför allt av tillverkaren, samt omgående informera kommissionen om de upptäckta bristerna och de åtgärder som planeras eller har vidtagits. [Ändr. 76]

Artikel 16

Fältstudier

1.   Medlemsstaterna får tillåta fältstudier av färdskrivare som ännu inte har blivit typgodkända. Medlemsstaterna ska ömsesidigt erkänna tillstånd för fältstudier som beviljats av en medlemsstat.

2.   Förare och transportföretag som deltar i en fältstudie ska uppfylla kraven i förordning (EG) nr 561/2006. För att visa att dessa krav är uppfyllda ska förarna tillämpa det förfarande som anges i artikel 31.2.

3.   Kommissionen får anta genomförandeakter för fastställande av de förfaranden som ska tillämpas för genomförandet av fältstudier och av de formulär som ska användas för att övervaka dessa fältstudier. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 40.2.

KAPITEL IV

Installation och besiktning

Artikel 17

Installation och reparation

1.   Färdskrivare får endast installeras eller repareras av montörer eller verkstäder som godkänts av de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna för detta ändamål i enlighet med artikel 19.

2.   Montören eller verkstaden

  Godkända montörer eller verkstäder
  ska
  i enlighet med specifikationerna i det typgodkännandeintyg som avses i artikel 10
  plombera färdskrivaren efter att ha kontrollerat att den fungerar korrekt, och i synnerhet att registrerade uppgifter inte kan manipuleras eller ändras. [Ändr. 77]

3.   Den godkända montören eller verkstaden ska förse sina plomberingar med ett särskilt märke och dessutom, för de färdskrivare som avses i bilaga IB, föra in de elektroniska säkerhetsuppgifterna för genomförande av äkthetskontroller. Varje medlemsstats behöriga myndigheter ska föra ett register över de märken och elektroniska säkerhetsuppgifter som används samt över de kort som utfärdas till godkända verkstäder och montörer.

4.   Som bevis för att en färdskrivare har installerats i enlighet med kraven i denna förordning ska en installationsskylt monteras enligt föreskrifterna i bilagorna I och IB.

5.   Plomberingen får endast avlägsnas av de montörer eller verkstäder som har godkänts av de behöriga myndigheterna enligt punkt 1 eller av kontrolltjänstemännen, eller under de omständigheter som anges i bilaga I avsnitt V punkt 4 eller bilaga IB avsnitt V punkt 3.
  [Ändr. 78]

Artikel 17a

Plombering

1.
     
  Följande delar av färdskrivaren ska plomberas:

| — | Varje anslutning som i händelse av urkoppling skulle orsaka icke påvisbara förvanskningar eller förluster av uppgifter. |
| --- | --- |

—

Varje anslutning som i händelse av urkoppling skulle orsaka icke påvisbara förvanskningar eller förluster av uppgifter.

| — | Installationsskylten, om den inte är anbringad på sådant sätt att den inte kan avlägsnas utan att texten på den förstörs. |
| --- | --- |

—

Installationsskylten, om den inte är anbringad på sådant sätt att den inte kan avlägsnas utan att texten på den förstörs.

2.
     
  Plomberingen får endast avlägsnas av de montörer eller verkstäder som har godkänts av de behöriga myndigheterna enligt artikel 17.1 eller av certifierade kontrolltjänstemän, eller under de omständigheter som anges i denna förordning.

3.
     
  Varje gång dessa plomberingar bryts ska en skriftlig rapport som redovisar skälen för åtgärden upprättas och ställas till behörig myndighets förfogande. [Ändr. 79]

Artikel 18

Besiktning av färdskrivaren

Färdskrivare ska besiktigas regelbundet av godkända verkstäder. Regelbunden besiktning ska göras minst vartannat år.

Dessa besiktningar ska minst omfatta kontroll av att

| 1. | färdskrivaren är driftsäker, |
| --- | --- |

1.

färdskrivaren är driftsäker,

| 2. | typgodkännandemärke finns på färdskrivaren, |
| --- | --- |

2.

typgodkännandemärke finns på färdskrivaren,

| 3. | installationsskylt finns, |
| --- | --- |

3.

installationsskylt finns,

| 4. | plomberingarna på färdskrivaren och de andra delarna av utrustningen är orörda, och att |
| --- | --- |

4.

plomberingarna på färdskrivaren och de andra delarna av utrustningen är orörda, och att

| 5. | inga manipuleringsanordningar har kopplats till färdskrivaren. [Ändr. 80] |
| --- | --- |

5.

inga manipuleringsanordningar har kopplats till färdskrivaren. [Ändr. 80]

Verkstäderna ska utarbeta en besiktningsrapport i de fall då oegentligheter beträffande färdskrivarens funktion måste åtgärdas, antingen till följd av periodisk besiktning eller besiktning som utförts på särskild begäran av den behöriga nationella myndigheten. Verkstäderna ska föra en förteckning över alla besiktningsrapporter som utarbetats.

Verkstäderna ska behålla besiktningsrapporterna under minst två år räknat från den tidpunkt då rapporten utarbetades. Verkstäderna ska på begäran av den behöriga myndigheten göra rapporterna om besiktningar och kalibreringar som utförts under den perioden tillgängliga.

Artikel 19

Godkännande av montörer och verkstäder

1.   Medlemsstaterna ska godkänna, regelbundet kontrollera och utfärda intyg för de montörer och verkstäder som får utföra installationer, kontroller, besiktningar och reparationer av färdskrivare.

2.   Medlemsstaterna ska se till att verkstäder och montörer är kompetenta och tillförlitliga. För detta syfte ska de upprätta och offentliggöra tydliga nationella förfaranden och se till att följande minimikrav är uppfyllda:

| (a) | Personalen har lämplig utbildning. |
| --- | --- |

(a)

Personalen har lämplig utbildning.

| (b) | Den utrustning som krävs för att utföra relevanta tester och uppgifter finns tillgängliga. |
| --- | --- |

(b)

Den utrustning som krävs för att utföra relevanta tester och uppgifter finns tillgängliga.

| (c) | Montörerna och verkstäderna har gott anseende. |
| --- | --- |

(c)

Montörerna och verkstäderna har gott anseende.

3.   Granskningar av godkända montörer eller verkstäder ska utföras enligt följande:

| (a) | Godkända montörer eller verkstäder ska granskas varje år med avseende på de förfaranden som verkstaden tillämpar för hanteringen av färdskrivaren. Granskningen ska särskilt inriktas på de säkerhetsåtgärder som vidtagits och på hanteringen av verkstadskort. |
| --- | --- |

(a)

Godkända montörer eller verkstäder ska granskas varje år med avseende på de förfaranden som verkstaden tillämpar för hanteringen av färdskrivaren. Granskningen ska särskilt inriktas på de säkerhetsåtgärder som vidtagits och på hanteringen av verkstadskort.

| (b) | Oanmälda tekniska granskningar av godkända montörer eller verkstäder ska också göras i syfte att kontrollera utförda kalibreringar och installationer. Dessa kontroller ska omfatta minst 10 %

  20 %
  av de godkända verkstäderna per år. [Ändr. 81] |
| --- | --- |

(b)

Oanmälda tekniska granskningar av godkända montörer eller verkstäder ska också göras i syfte att kontrollera utförda kalibreringar och installationer. Dessa kontroller ska omfatta minst 10 %

  20 %
  av de godkända verkstäderna per år. [Ändr. 81]

4.   Medlemsstaterna
  och deras behöriga myndigheter
  ska vidta lämpliga åtgärder för att förebygga intressekonflikter mellan montörer eller verkstäder och vägtransportföretag.
  ska ytterligare specifika åtgärder vidtas om det föreligger en allvarlig risk för intressekonflikt, för att se till att montören eller verkstaden följer denna förordning
  . Framför allt är det inte tillåtet för transportföretag som också bedriver verksamhet som godkänd montör eller verkstad att installera och kalibrera färdskrivare i sina egna fordon. [Ändr. 82]

5.   Medlemsstaternas behöriga myndigheter ska till kommissionen översända en förteckning över godkända montörer och verkstäder och de kort som utfärdas till dessa, samt kopior av märkena och nödvändiga upplysningar rörande de elektroniska säkerhetsuppgifter som används. Kommissionen ska på sin webbplats offentliggöra förteckningen över godkända montörer och verkstäder.

6.   Medlemsstaterna ska återkalla godkännandet, antingen tillfälligt eller permanent, från montörer och verkstäder som inte uppfyller sina skyldigheter enligt denna förordning.

6a.
     
  Medlemsstaterna ska övervaka och lagföra den allt större tillgången till bedrägliga installationer och installationer av manipulationsanordningar för färdskrivare på internet. Medlemsstaterna ska upplysa kommissionen om sin verksamhet i detta avseende. Kommissionen ska därefter göra informationen tillgänglig för alla andra kontrollmyndigheter i EU för att alla ska bli bekanta med de nyaste sederna inom bedrägliga installationer och manipulationer. [Ändr. 152]

Artikel 20

Verkstadskort

1.   Den administrativa giltighetstiden för verkstadskort får inte överstiga ett år.
  Vid förnyelse av verkstadskort ska den behöriga myndigheten se till att montören eller verkstaden uppfyller kriterierna i artikel 19.2. [Ändr. 83]

2.   Om verkstadskortets giltighetstid ska förlängas, eller om kortet skadas, inte fungerar på fullgott sätt, förkommer eller stjäls ska myndigheten tillhandahålla ett ersättningskort inom fem arbetsdagar efter det att den har erhållit en fullständig ansökan därom. Den myndighet som utfärdar kortet ska föra ett register över förkomna, stulna eller defekta kort.

3.   När en medlemsstat återkallar godkännandet av en montör eller verkstad enligt artikel 19 ska även det verkstadskort som utfärdats dras tillbaka.

4.   Medlemsstaterna ska vidta alla åtgärder som krävs för att undvika förfalskning av de kort som utfärdats till godkända verkstäder och montörer.

KAPITEL V

Förarkort

Artikel 21

Utfärdande av förarkort

1.   Förarkortet ska på förarens begäran utfärdas av behörig myndighet i den medlemsstat där föraren har sin normala hemvist. Det ska utfärdas inom en månad

  15 dagar
  från det att begäran mottogs av den behöriga myndigheten. [Ändr. 84]

2.   I denna artikel avses med normal hemvist den plats där en person normalt vistas, dvs. minst 185 dygn per kalenderår, på grund av personlig och yrkesmässig anknytning eller, när det gäller en person utan yrkesmässig anknytning, på grund av personlig anknytning som visar på nära samband mellan personen och platsen; normal hemvist för en person vars yrkesmässiga anknytning är på en annan plats än den personliga anknytningen, och som därför växelvis bor på olika platser i två eller flera medlemsstater, ska anses vara platsen för den personliga anknytningen, förutsatt att personen återvänder dit regelbundet. Detta senare villkor behöver inte uppfyllas om personen bor i en medlemsstat i syfte att utföra ett tidsbestämt uppdrag.

3.   Förarna ska på lämpligt sätt bevisa sin normala hemvist, med hjälp av t.ex. identitetskort eller annan giltig handling. De myndigheter i medlemsstaten som är behöriga att utfärda förarkort får begära ytterligare upplysningar eller bevis om de tvivlar på giltigheten i de uppgifter om normal hemvist som lämnas eller om det behövs i samband med vissa särskilda kontroller.

3a.
     
  Utan att detta påverkar förares vanliga vistelseort och i syfte att garantera rättvis konkurrens för internationella vägtransporter, ska internationella förares enskilda anställningsavtal regleras av lagstiftningen i det land där, eller alternativt, i det land från vilket, föraren mot bakgrund av alla aspekter i samband med dennes verksamhet, regelbundet uppfyller huvuddelen av sin skyldighet gentemot sin arbetsgivare i enlighet med avtalet. [Ändr. 132]

4.   De behöriga myndigheterna i den utfärdande medlemsstaten ska vidta lämpliga åtgärder för att se till att sökande inte redan innehar ett giltigt förarkort och ska utforma förarkortet i enlighet med bestämmelserna i bilaga IB.

5.   Av administrativa skäl får förarkortets giltighetstid inte överstiga fem år.

6.   Ett förarkort ska under sin giltighetsperiod inte återkallas eller dras in, såvida inte den behöriga myndigheten i en medlemsstat konstaterar att kortet har förfalskats, att föraren använder ett annat kort än sitt eget eller att det kort som innehas har erhållits på grund av oriktiga uppgifter och/eller falska handlingar. Om sådana åtgärder för indragning eller återkallelse vidtas av en annan medlemsstat än den som har utfärdat kortet ska denna medlemsstat
  så snart som möjligt
  återsända kortet till myndigheterna i den medlemsstat som har utfärdat det och ange skälen för återlämnandet

  indragningen eller återkallelsen
  . [Ändr. 85]

7.   Förarkort ska enbart utfärdas för förare som omfattas av bestämmelserna i förordning (EG) nr 561/2006.

8.   Medlemsstaterna ska vidta alla de åtgärder som krävs för att undvika förfalskning av förarkorten.

Artikel 22

Användning av förarkort

1.   Förarkortet är personligt.

2.   Föraren får endast inneha ett giltigt förarkort, och får endast använda sitt eget personliga kort. Föraren får inte använda ett kort som är defekt eller vars giltighet har gått ut.

Artikel 23

Förnyelse av förarkort

1.   När föraren önskar förnya sitt förarkort ska ansökan om detta göras senast femton arbetsdagar innan kortet upphör att gälla hos de behöriga myndigheterna i den medlemsstat där föraren har sin normala hemvist.

2.   Om myndigheterna i den medlemsstat där föraren har sin normala hemvist skiljer sig från dem som utfärdade förarkortet och de förstnämnda ombeds förnya kortet ska de informera de myndigheter som utfärdade det gamla kortet om skälen till att kortet förnyas.

3.   Vid ansökan om förnyelse av ett kort vars giltighetstid är på väg att löpa ut ska den behöriga myndigheten tillhandahålla ett nytt kort före giltighetstidens utgång om ansökan skickades inom den tidsfrist som avses i punkt 1.

Artikel 24

Stulna, förkomna eller defekta förarkort

1.   Den myndighet som utfärdat förarkortet ska under en period som åtminstone motsvarar kortens administrativa giltighetstid föra ett register över kort som utfärdats, stulits, förkommits eller skadats.

2.   Om kortet skadas eller inte fungerar på fullgott sätt ska föraren återlämna det till den behöriga myndigheten i den medlemsstat där föraren har sin normala hemvist. Om förarkortet stjäls ska det anmälas i vederbörlig ordning till de behöriga myndigheterna i den stat där stölden skedde.

3.   Om förarkortet förkommer ska det anmälas i vederbörlig ordning till både de behöriga myndigheterna i den stat som har utfärdat kortet och till myndigheterna i den medlemsstat där föraren har sin normala hemvist, om det rör sig om olika myndigheter.

4.   Om förarkortet skadas, inte fungerar på fullgott sätt, förkommer eller stjäls ska föraren inom sju kalenderdagar ansöka om ett ersättningskort hos de behöriga myndigheterna i den medlemsstat där föraren har sin normala hemvist. Dessa myndigheter ska tillhandahålla ett ersättningskort inom fem arbetsdagar efter det att den har erhållit en fullständig ansökan därom.

5.   Föraren får fortsätta att köra utan förarkort under högst 15 kalenderdagar, eller under en längre period om detta är nödvändigt för att återföra fordonet till stationeringsorten, förutsatt att föraren kan styrka att det är omöjligt att visa eller använda kortet under denna period.

Artikel 25

Ömsesidigt erkännande och utbyte av förarkort

1.   De förarkort som har utfärdats av medlemsstaterna ska erkännas ömsesidigt.

2.   När innehavaren av ett giltigt förarkort utfärdat av en medlemsstat har etablerat sin normala hemvist i en annan medlemsstat får föraren begära att kortet byts ut mot ett motsvarande förarkort. Det åligger den medlemsstat som genomför utbytet att kontrollera att det uppvisade kortet fortfarande är giltigt.

3.   De medlemsstater som genomför ett utbyte ska återsända det gamla kortet till myndigheterna i den medlemsstat som har utfärdat det och ange skälen till utbytet.

4.   När en medlemsstat ersätter eller byter ut ett förarkort ska ersättningen eller utbytet, och varje ytterligare ersättning eller utbyte, registreras i den medlemsstaten.

Artikel 26

Elektroniskt utbyte av information om förarkort

1.   För att säkerställa att den sökande inte redan innehar ett giltigt förarkort i enlighet med artikel 21.4 ska medlemsstaterna föra nationella elektroniska register med följande information om förarkort under en period som minst motsvarar kortens administrativa giltighetstid:

| — | Förarens efter- och förnamn. |
| --- | --- |

—

Förarens efter- och förnamn.

| — | Förarens födelsedatum och födelseort. |
| --- | --- |

—

Förarens födelsedatum och födelseort.

| — | Giltigt
  körkortsnummer och land för utfärdande av körkortet (om tillämpligt). [Ändr. 86] |
| --- | --- |

—

Giltigt
  körkortsnummer och land för utfärdande av körkortet (om tillämpligt). [Ändr. 86]

| — | Förarkortets status. |
| --- | --- |

—

Förarkortets status.

2.   Kommissionen och medlemsstaterna ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att se till att de elektroniska registren är sammankopplade och tillgängliga i hela unionen
  genom att använda meddelandesystemet TACHOnet eller ett kompatibelt system
  . [Ändr. 87]

3.   Vid utfärdande, förnyelse eller ersättning av förarkort ska medlemsstaterna genom elektroniskt datautbyte kontrollera att föraren inte redan innehar ett annat giltigt förarkort. Utbytta uppgifter ska vara begränsade till de uppgifter som krävs för denna kontroll.

4.   Kontrolltjänstemännen får

  ska
  ha tillgång till det elektroniska registret för att kontrollera ett förarkorts status. [Ändr. 88]

5.   Kommissionen ska anta genomförandeakter för att fastställa de gemensamma förfaranden och specifikationer som krävs för den samtrafik som avses i punkt 2, inbegripet formatet på de uppgifter som utbyts, de tekniska förfarandena för elektronisk åtkomst till de nationella elektroniska registren, förfaranden för tillgång och skyddsmekanismer. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 40.3.

Artikel 27

Integrering av förarkort med körkort

Förarkort ska utfärdas i enlighet med bestämmelserna i detta kapitel till och med den 18 januari 2018. Förarkort ska från och med den 19 januari 2018 införlivas med körkort och utfärdas, förnyas, bytas ut och ersättas i enlighet med bestämmelserna i direktiv 2006/126/EG.

Kommissionen ska genomföra en konsekvensbedömning av möjligheten och fördelarna med att slå samman alla kort som används av yrkesförare, särskilt förarkortet med körkortet, inom 24 månader efter ... (19) för att minska den mängd kortbedrägerier som för närvarande sker. Kommissionen ska undersöka i synnerhet de tekniska lösningar som är tillgängliga och problem som rör kortens kompatibilitet samt dataskyddsfrågor. Kommissionen ska meddela parlamentet sina resultat inom 30 månader efter ... (19). [Ändr. 89]

KAPITEL VI

Utrustningens användning

Artikel 28

Korrekt användning av färdskrivare

1.   Om föraren ska köra ett fordon som är utrustat med
  en digital
  färdskrivare som avses i bilaga 1B ska transportföretaget, fordonsägaren och förarna se till att färdskrivaren och förarkortet fungerar och används på rätt sätt.
  När analog färdskrivare används ska transportföretaget och föraren se till att den fungerar korrekt och att diagrambladet används på rätt sätt. [Ändr. 90]

1a.
     
  Den digitala färdskrivaren ska inte vara inställd så att den automatiskt går över till en viss indikation när fordonets motor eller tändning är av. Föraren ska kunna välja en kategori manuellt, beroende på sin aktivitet eller vila efter avstängningen. [Ändr. 91]

2.   Det är förbjudet att förfalska, dölja, hemlighålla eller förstöra uppgifter på diagrambladet, i färdskrivaren eller på förarkortet samt utskrifter från färdskrivare som avses i bilaga IB. Det är också förbjudet att manipulera färdskrivare, diagramblad eller förarkort så att uppgifter och/eller utskrifter förfalskas, hemlighålls eller förstörs. Fordonet får inte ha någon anordning som kan möjliggöra detta.

3.   Fordon ska inte vara utrustade med mer än en uppsättning färdskrivare, utom i samband med de fältstudier som avses i artikel 16.

4.   Medlemsstaterna ska förbjuda tillverkning, distribution, reklam och/eller försäljning av produkter som är konstruerade och/eller avsedda för manipulering av färdskrivare.

4a.
     
  Medlemsstaterna ska övervaka och lagföra den allt större tillgången till bedrägliga installationer och installationer av manipulationsanordningar för färdskrivare på internet. [Ändr. 153]

Artikel 29

Företagets ansvar

| (-1) | Transportföretaget ska










  (1) | ge förare som är anställda eller som står till företagets förfogande nödvändig utbildning och nödvändiga instruktioner med avseende på färdskrivarens korrekta funktion, |
| --- | --- | --- |

(-1)

Transportföretaget ska

(1)

ge förare som är anställda eller som står till företagets förfogande nödvändig utbildning och nödvändiga instruktioner med avseende på färdskrivarens korrekta funktion,

| (2) | genomföra regelbundna kontroller för att säkerställa att förare som är anställda eller som står till företagets förfogande använder färdskrivaren på ett korrekt sätt, |
| --- | --- |

(2)

genomföra regelbundna kontroller för att säkerställa att förare som är anställda eller som står till företagets förfogande använder färdskrivaren på ett korrekt sätt,

| (3) | varken direkt eller indirekt uppmuntra förare som är anställda eller som står till företagets förfogande till missbruk av färdskrivaren. [Ändr. 92] |
| --- | --- |

(3)

varken direkt eller indirekt uppmuntra förare som är anställda eller som står till företagets förfogande till missbruk av färdskrivaren. [Ändr. 92]

| 1. | Transportföretaget ska lämna ut ett tillräckligt antal diagramblad till förarna av fordon utrustade med färdskrivare som avses i bilaga I, och samtidigt beakta att dessa blad är personliga, transportuppdragets varaktighet samt eventuella behov av att ersätta blad som är skadade eller som har tagits ut av en behörig kontrolltjänsteman. Transportföretaget ska endast tillhandahålla förarna diagramblad av godkänd typ, lämpliga för användning i den utrustning som är installerad i fordonet.
  Om fordonet är utrustat med färdskrivare som avses i bilaga IB ska transportföretaget och föraren, med beaktande av transportuppdragets varaktighet, se till att den utskrift på begäran som avses i bilaga IB kan göras på rätt sätt vid en kontroll. |
| --- | --- |

1.

Transportföretaget ska lämna ut ett tillräckligt antal diagramblad till förarna av fordon utrustade med färdskrivare som avses i bilaga I, och samtidigt beakta att dessa blad är personliga, transportuppdragets varaktighet samt eventuella behov av att ersätta blad som är skadade eller som har tagits ut av en behörig kontrolltjänsteman. Transportföretaget ska endast tillhandahålla förarna diagramblad av godkänd typ, lämpliga för användning i den utrustning som är installerad i fordonet.

Om fordonet är utrustat med färdskrivare som avses i bilaga IB ska transportföretaget och föraren, med beaktande av transportuppdragets varaktighet, se till att den utskrift på begäran som avses i bilaga IB kan göras på rätt sätt vid en kontroll.

| 2. | Transportföretaget ska bevara diagramblad och utskrifter, när utskrifter har gjorts i enlighet med artikel 31, i kronologisk ordning och i läsbart format i minst ett år efter användandet och ska på begäran överlämna kopior till de berörda förarna. Transportföretaget ska också lämna kopior av uppgifter som överförts från förarkorten till de berörda förare som begär detta samt utskrifterna av dessa kopior. Diagrambladen, utskrifterna och de överförda uppgifterna ska på begäran uppvisas för eller överlämnas till behörig kontrolltjänsteman. |
| --- | --- |

2.

Transportföretaget ska bevara diagramblad och utskrifter, när utskrifter har gjorts i enlighet med artikel 31, i kronologisk ordning och i läsbart format i minst ett år efter användandet och ska på begäran överlämna kopior till de berörda förarna. Transportföretaget ska också lämna kopior av uppgifter som överförts från förarkorten till de berörda förare som begär detta samt utskrifterna av dessa kopior. Diagrambladen, utskrifterna och de överförda uppgifterna ska på begäran uppvisas för eller överlämnas till behörig kontrolltjänsteman.

| 3. | Transportföretaget ska vara ansvarigt för överträdelser av bestämmelserna i denna förordning som begåtts av företagets förare
  eller av förare som ställts till företagets förfogande
  . Utan att det påverkar medlemsstaternas

  Medlemsstaterna har
  rätt att hålla transportföretag fullt ansvariga
  , men medlemsstaterna
  får medlemsstaterna

  dock
  beakta bevis
  som visar att

  för att transportföretaget inte rimligtvis kan hållas ansvarigt för den överträdelse som begåtts.

  Kontrollmyndigheterna ska genomföra regelbundna kontroller i enlighet med artikel 10.4 i förordning (EG) nr 561/2006. [Ändr. 94 + 124 + 133] |
| --- | --- |

3.

Transportföretaget ska vara ansvarigt för överträdelser av bestämmelserna i denna förordning som begåtts av företagets förare
  eller av förare som ställts till företagets förfogande
  . Utan att det påverkar medlemsstaternas

  Medlemsstaterna har
  rätt att hålla transportföretag fullt ansvariga
  , men medlemsstaterna
  får medlemsstaterna

  dock
  beakta bevis
  som visar att

  för att transportföretaget inte rimligtvis kan hållas ansvarigt för den överträdelse som begåtts.

Artikel 30

Användning av förarkort och diagramblad

1.   Varje dag föraren kör ska diagrambladen eller förarkorten användas, från den tidpunkt då fordonet övertas. Diagrambladet eller förarkortet får tas ut först vid den dagliga körtidens slut, om det inte är tillåtet att ta ut det vid någon annan tidpunkt. Diagramblad eller förarkort får inte användas längre tid än det är avsett för.

2.   Förare ska på lämpligt sätt skydda diagramblad eller förarkort, och ska inte använda smutsiga eller skadade blad eller kort.

3.   När en förare inte kan använda den i fordonet installerade färdskrivaren på grund av att föraren lämnat fordonet ska de tidsperioder som anges i punkt 5.b ii och iii,

| a) | om fordonet är utrustat med färdskrivare som avses i bilaga I, föras in på diagrambladet antingen för hand, genom automatisk registrering eller på annat sätt, läsligt och utan att diagrambladet smutsas ned, eller |
| --- | --- |

a)

om fordonet är utrustat med färdskrivare som avses i bilaga I, föras in på diagrambladet antingen för hand, genom automatisk registrering eller på annat sätt, läsligt och utan att diagrambladet smutsas ned, eller

| b) | om fordonet är utrustat med färdskrivare som avses i bilaga IB, föras in på förarkortet med hjälp av den manuella inmatningsfunktion som finns i färdskrivaren. |
| --- | --- |

b)

om fordonet är utrustat med färdskrivare som avses i bilaga IB, föras in på förarkortet med hjälp av den manuella inmatningsfunktion som finns i färdskrivaren.

För kontrolländamål ska tidsperioder för vilken ingen verksamhet har registrerats betraktas som vila eller rast. Förare är

  Medlemsstaterna ska
  inte skyldiga att registrera dagliga och veckovisa viloperioder

  ålägga förarna en skyldighet att lämna in blanketter i vilka deras aktiviteter
  när de har varit

  är
  borta från fordonet
  intygas
  . [Ändr. 95]

4.   Om det finns mer än en förare ombord på ett fordon som är utrustat med färdskrivare som avses i bilaga IB ska varje förare förvissa sig om att det egna förarkortet sätts in på rätt kortplats i färdskrivaren.

Om det finns mer än en förare ombord på ett fordon som är utrustat med färdskrivare som avses i bilaga IB ska förarna vid behov ändra diagrambladen så att den information som avses i avsnitt II a, b och c i bilaga I registreras på diagrambladet för den förare som för tillfället kör fordonet.

5.   Förarna ska

| a) | se till att den på bladet registrerade tiden överensstämmer med den officiella tiden i fordonets registreringsland, |
| --- | --- |

a)

se till att den på bladet registrerade tiden överensstämmer med den officiella tiden i fordonets registreringsland,

| b) | använda reglagen så att följande tidskategorier registreras tydligt var för sig:






  i) | under tecknet

  : körtid, |
| --- | --- | --- |

b)

använda reglagen så att följande tidskategorier registreras tydligt var för sig:

i)

Image

| ii) | under tecknet

  : ”annat arbete”, med vilket avses andra verksamheter än körning enligt definitionen i artikel 3 a i direktiv 2002/15/EG, samt arbete för samma eller annan arbetsgivare inom eller utanför transportsektorn, |
| --- | --- |

ii)

Image

| iii) | under tecknet

  : ”tillgänglig” enligt definitionen i artikel 3 b i direktiv 2002/15/EG, |
| --- | --- |

iii)

Image

| iv) | under tecknet

  : raster eller vila. |
| --- | --- |

iv)

Image

6.   Varje förare ska lämna följande uppgifter på sitt diagramblad:

| a) | Efter- och förnamn (när bladet börjar användas). |
| --- | --- |

a)

Efter- och förnamn (när bladet börjar användas).

| b) | Datum och ort där användningen av bladet börjar samt datum och ort där användningen upphör. |
| --- | --- |

b)

Datum och ort där användningen av bladet börjar samt datum och ort där användningen upphör.

| c) | Registreringsnummer för varje fordon som föraren tilldelas, både vid starten av den första resan som registreras på bladet och därefter, om byte av fordon sker, under bladets användning. |
| --- | --- |

c)

Registreringsnummer för varje fordon som föraren tilldelas, både vid starten av den första resan som registreras på bladet och därefter, om byte av fordon sker, under bladets användning.

| d) | Vägmätarställning






  i) | vid starten av den första resan som registreras på bladet, |
| --- | --- | --- |

d)

Vägmätarställning

i)

vid starten av den första resan som registreras på bladet,

| ii) | vid slutet av den sista resan som registreras på bladet, |
| --- | --- |

ii)

vid slutet av den sista resan som registreras på bladet,

| iii) | vid fordonsbyte under en arbetsdag (avläsning på det första fordonet som föraren hade tilldelats och avläsning på nästa fordon), |
| --- | --- |

iii)

vid fordonsbyte under en arbetsdag (avläsning på det första fordonet som föraren hade tilldelats och avläsning på nästa fordon),

| e) | Tidpunkt för eventuellt fordonsbyte. |
| --- | --- |

e)

Tidpunkt för eventuellt fordonsbyte.

7.   Föraren ska i färdskrivare som avses i bilaga IB

  den digitala färdskrivaren
  föra in symbolerna för de länder där den dagliga arbetsperioden påbörjas respektive avslutas. En medlemsstat får emellertid ålägga förare av fordon som utför transporter inom dess territorium att lägga till mer detaljerade geografiska upplysningar till symbolen för landet, förutsatt att medlemsstaten har underrättat kommissionen om dessa före den 1 april 1998. [Ändr. 96]

Förare är emellertid inte tvungna att föra in dessa uppgifter om färdskrivaren automatiskt registrerar lokaliseringsuppgifter i enlighet med artikel 4.

Artikel 31

Skadade förarkort eller diagramblad

1.   Om ett diagramblad eller förarkort med registreringar har skadats ska föraren förvara det skadade bladet eller förarkortet tillsammans med det reservblad som används som ersättning.

2.   Om förarkortet skadas, inte fungerar på fullgott sätt, förkommer eller stjäls ska föraren

| a) | i början av sin körning skriva ut uppgifterna avseende det fordon som föraren kör och på den utskriften ange






  i) | uppgifter som gör det möjligt att identifiera föraren (namn, förarkorts- eller körkortsnummer), samt förarens namnteckning, |
| --- | --- | --- |

a)

i början av sin körning skriva ut uppgifterna avseende det fordon som föraren kör och på den utskriften ange

i)

uppgifter som gör det möjligt att identifiera föraren (namn, förarkorts- eller körkortsnummer), samt förarens namnteckning,

| ii) | de tidsperioder som avses i punkt 30.5 b ii, iii och iv, |
| --- | --- |

ii)

de tidsperioder som avses i punkt 30.5 b ii, iii och iv,

| b) | i slutet av körningen skriva ut uppgifterna om de tidsperioder som registrerats av färdskrivaren, registrera eventuella perioder där annat arbete har utförts, föraren har varit tillgänglig eller tagit vila sedan utskriften som gjordes vid avfärden, i den mån de inte registrerats av färdskrivaren, och på detta dokument ange uppgifter som gör det möjligt att identifiera föraren (namn, förarkorts- eller körkortsnummer), samt förarens namnteckning. |
| --- | --- |

b)

i slutet av körningen skriva ut uppgifterna om de tidsperioder som registrerats av färdskrivaren, registrera eventuella perioder där annat arbete har utförts, föraren har varit tillgänglig eller tagit vila sedan utskriften som gjordes vid avfärden, i den mån de inte registrerats av färdskrivaren, och på detta dokument ange uppgifter som gör det möjligt att identifiera föraren (namn, förarkorts- eller körkortsnummer), samt förarens namnteckning.

Artikel 32

Uppgifter som ska medföras av föraren

1.   Föraren av ett fordon utrustat med färdskrivare som avses i bilaga I ska när som helst på kontrolltjänstemans begäran kunna visa upp följande:

| i) | Diagramblad för innevarande dag och de diagramblad som föraren har använt under de föregående 28 dagarna. |
| --- | --- |

i)

Diagramblad för innevarande dag och de diagramblad som föraren har använt under de föregående 28 dagarna.

| ii) | Förarkortet, om föraren innehar ett sådant. |
| --- | --- |

ii)

Förarkortet, om föraren innehar ett sådant.

| iii) | Registreringar som gjorts för hand och utskrifter som gjorts under innevarande dag och de föregående 28 dagarna i enlighet med denna förordning och förordning (EG) nr 561/2006. |
| --- | --- |

iii)

Registreringar som gjorts för hand och utskrifter som gjorts under innevarande dag och de föregående 28 dagarna i enlighet med denna förordning och förordning (EG) nr 561/2006.

2.   Föraren av ett fordon utrustat med färdskrivare som avses i bilaga IB ska när som helst på kontrolltjänstemans begäran kunna visa upp följande:

| i) | Sitt förarkort. |
| --- | --- |

i)

Sitt förarkort.

| ii) | Registreringar som gjorts för hand och utskrifter som gjorts under innevarande dag och de föregående 28 dagarna i enlighet med denna förordning och förordning (EG) nr 561/2006. |
| --- | --- |

ii)

Registreringar som gjorts för hand och utskrifter som gjorts under innevarande dag och de föregående 28 dagarna i enlighet med denna förordning och förordning (EG) nr 561/2006.

| iii) | Diagramblad för samma period som anges i led ii, då föraren har kört ett fordon utrustat med färdskrivare som avses i bilaga I. |
| --- | --- |

iii)

Diagramblad för samma period som anges i led ii, då föraren har kört ett fordon utrustat med färdskrivare som avses i bilaga I.

3.   En behörig

  certifierad
  kontrolltjänsteman får kontrollera att förordning (EG) nr 561/2006 efterlevs genom att analysera diagrambladen, visade eller utskrivna
  eller överförda
  uppgifter som har registrerats av färdskrivaren eller förarkortet, och i brist på sådana, genom att analysera andra handlingar som kan visa att exempelvis bestämmelserna i artiklarna 24.2 och 33.2 i denna förordning inte efterlevs. [Ändr. 97]

3a.
     
  Kommissionen ska utföra en studie av tillsynssystemen i alla medlemsstaterna inom 18 månader efter att de första europeiska tillsynsintygen har utfärdats, för att fastställa hur många behöriga tjänstemän som finns i varje medlemsstat.

Därefter måste medlemsstaterna årligen rapportera till kommissionen detaljer om den utbildning som tjänstemännen har fått och antalet aktiva tillsynstjänstemän som har fått det europeiska tillsynsintyget. [Ändr. 98]

Artikel 33

Förfaranden i händelse av att utrustning inte fungerar på fullgott sätt

1.   Vid driftstopp eller felaktig funktion ska transportföretaget låta en godkänd montör eller verkstad reparera färdskrivaren så snart omständigheterna medger detta.

Om fordonet inte kan återvända till stationeringsorten inom en vecka från dagen för driftstoppet eller dagen då funktionsfelet upptäcktes ska reparationen göras under resans gång.

Åtgärder som medlemsstaterna har vidtagit enligt artikel 37 får ge

  ska omfatta
  de behöriga myndigheterna

  myndigheternas
  befogenhet att förbjuda att fordonet används om driftstopp eller funktionsfel inte har åtgärdats i enlighet med föreskrifterna i första och andra styckena. [Ändr. 99]

Kommissionen kommer i detta avseende att företa en översyn av att nationella och utländska fordon behandlas på samma sätt för att utesluta diskriminering. [Ändr. 100]

2.   Om färdskrivaren inte är i funktion eller inte fungerar på fullgott sätt ska föraren notera uppgifter som gör det möjligt att identifiera föraren (namn, förarkorts- eller körkortsnummer), inbegripet namnteckning, samt uppgifter om de olika tidsperioder som inte längre registreras eller skrivs ut korrekt av färdskrivaren,

| a) | på diagrambladet eller diagrambladen, eller |
| --- | --- |

a)

på diagrambladet eller diagrambladen, eller

| b) | på ett tillfälligt blad som ska fästas vid diagrambladet eller förvaras tillsammans med förarkortet. |
| --- | --- |

b)

på ett tillfälligt blad som ska fästas vid diagrambladet eller förvaras tillsammans med förarkortet.

KAPITEL VII

Dataskydd, Verkställighet och påföljder [Ändr. 101]

Artikel 34

Skydd av personuppgifter

1.   Medlemsstaterna ska se till att behandlingen av personuppgifter inom ramen för denna förordning sker i enlighet med direktiv 95/46/EG och 2002/58/EG och under tillsyn av medlemsstatens offentliga oberoende myndighet som avses i artikel 28 i direktiv 95/46/EG.

2.   Medlemsstaterna ska framför allt se till att personuppgifter skyddas i samband med

| — | den användning av ett globalt system för satellitnavigering (GNSS) för registrering av lokaliseringsuppgifter som avses i artikel 4, |
| --- | --- |

—

den användning av ett globalt system för satellitnavigering (GNSS) för registrering av lokaliseringsuppgifter som avses i artikel 4,

| — | den kommunikation på distans för kontrolländamål som avses i artikel 5, |
| --- | --- |

—

den kommunikation på distans för kontrolländamål som avses i artikel 5,

| — | den användning av färdskrivare med harmoniserat gränssnitt som avses i artikel 6, |
| --- | --- |

—

den användning av färdskrivare med harmoniserat gränssnitt som avses i artikel 6,

| — | det elektroniska utbyte av information om förarkort som avses i artikel 26, |
| --- | --- |

—

det elektroniska utbyte av information om förarkort som avses i artikel 26,

| — | transportföretagets bevarande av uppgifter i den mening som avses i artikel 29. |
| --- | --- |

—

transportföretagets bevarande av uppgifter i den mening som avses i artikel 29.

3.   De färdskrivare som avses i bilaga IB ska vara utformade på ett sådant sätt att de skyddar integriteten. Endast uppgifter som är absolut nödvändiga för behandlingen ska behandlas.

4.   Fordonsägarna och/eller transportföretagen ska, i förekommande fall, uppfylla relevanta bestämmelser om skydd av personuppgifter.
  [Ändr. 102]

Artikel 34

Kontrolltjänsteman

1.
     
  För att effektivt kontrollera efterlevnaden av denna förordning ska alla certifierade kontrolltjänstemän ha tillgång till tillräcklig standardutrustning och lämpliga rättsliga befogenheter för att kunna utföra sina arbetsuppgifter i enlighet med denna förordning. Framför allt gäller följande:

| (a) | Certifierade kontrolltjänstemän ska ha kontrollkort som ger tillgång till uppgifter som registrerats av färdskrivaren och på färdskrivarkortet, inklusive verkstadskortet. |
| --- | --- |

(a)

Certifierade kontrolltjänstemän ska ha kontrollkort som ger tillgång till uppgifter som registrerats av färdskrivaren och på färdskrivarkortet, inklusive verkstadskortet.

| (b) | Certifierade kontrolltjänstemän ska ha rätt harmoniserade och standardiserade verktyg och typgodkänd programvara för att överföra datafiler från fordonsenheten och färdskrivarkorten och snabbt kunna analysera dessa datafiler och utskrifter från den digitala färdskrivaren tillsammans med diagramblad eller tabeller från den analoga färdskrivaren. |
| --- | --- |

(b)

Certifierade kontrolltjänstemän ska ha rätt harmoniserade och standardiserade verktyg och typgodkänd programvara för att överföra datafiler från fordonsenheten och färdskrivarkorten och snabbt kunna analysera dessa datafiler och utskrifter från den digitala färdskrivaren tillsammans med diagramblad eller tabeller från den analoga färdskrivaren.

2
     
  Om de certifierade kontrolltjänstemännen vid kontrollen funnit tillräckligt med bevis som leder till en skälig misstanke om bedrägeri ska de ha befogenhet att skicka fordonet till en auktoriserad verkstad för ytterligare provningar för att bland annat kontrollera:

| (a) | att färdskrivaren fungerar korrekt, |
| --- | --- |

(a)

att färdskrivaren fungerar korrekt,

| (b) | att färdskrivaren registrerar och lagrar uppgifter korrekt, samt |
| --- | --- |

(b)

att färdskrivaren registrerar och lagrar uppgifter korrekt, samt

| (c) | att kalibreringsparametrarna är korrekta. |
| --- | --- |

(c)

att kalibreringsparametrarna är korrekta.

3.
     
  Certifierade kontrolltjänstemän ska ha behörighet att ge auktoriserade verkstäder i uppdrag att utföra de provningar som nämns i punkt 2 och specifika provningar för att kontrollera om det finns manipulationsutrustning. Om man upptäcker att det finns manipulationsutrustning får utrustningen (detta kan omfatta själva utrustningen, fordonsenheten eller dess komponenter samt förarkörkortet) avlägsnas från fordonet och användas som bevismaterial enligt nationella förfarandebestämmelser för hantering av sådant bevismaterial.

4.
     
  Certifierade kontrolltjänstemän ska utnyttja möjligheten att kontrollera färdskrivare och förarkort som finns på platsen under en kontroll av företagens lokaler.

5.
     
  Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 39 för att utarbeta de tekniska och funktionsmässiga specifikationerna för den utrustning som avses i punkt 1 i denna artikel. [Ändr. 103]

Artikel 35

Utbildning av kontrolltjänstemän

1.   Medlemsstaterna ska se till att kontrolltjänstemännen har lämplig utbildning för analys av de uppgifter som registrerats och kontroll av färdskrivaren.

2.   Medlemsstaterna ska senast den ... (20) informera kommissionen om utbildningskraven för deras kontrolltjänstemän.

2a.
     
  Kommissionen ska fatta beslut om att inrätta ett gemensamt system för utbildning av tillsynstjänstemän senast den ... (21). [Am. 104]

3.   Kommissionen ska fatta
  ett
  beslut om metoden för grund- och vidareutbildning av kontrolltjänstemän, inbegripet om teknik för riktade kontroller och för upptäckt av manipulationsutrustning och bedrägerier.
  Denna metod ska grunda sig på riktlinjer som ger en allmän tolkning av denna förordning och förordning (EG) nr 561/2006 för att garantera en enhetlig analys av de uppgifter som sparas i färdskrivaren i alla medlemsstater.
  Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det rådgivande förfarande

  granskningsförfarande
  som avses i artikel 40.2

  artikel 40.3
  . [Ändr. 105]

3a.
     
  Senast den ... (22) ska kontrolltjänstemännen avlägga en examen för att erhålla ett europeiskt tillsynsintyg. Denna harmoniserade certifiering ska styrka att de har de färdigheter som krävs för att effektivt utföra de kontrolluppgifter som ingår i denna förordning, särskilt i förhållande till artikel 34a. [Ändr. 106]

3b.
     
  Kommissionen ska besluta om examenskrav och examensinnehåll enligt punkt 3a i denna artikel. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 40.3. [Ändr. 107]

3c.
     
  Kommissionen ska för Europaparlamentet och rådet lägga fram en rapport vart annat år om antalet kontrolltjänstemän som deltar i fortbildning i varje medlemsstat och som erhåller ett europeiskt tillsynsintyg. [Ändr. 108]

Artikel 35a

Mycket allvarliga överträdelser

Följande överträdelser i förhållande till de skyldigheter som fastställs i denna förordning ska, med tanke på deras allvarlighetsgrad och eventuella konsekvenser för trafiksäkerheten, betraktas som mycket allvarliga överträdelser i medlemsstaternas lagstiftning:

| 1. | Avseende skyldigheten att installera färdskrivare: installation och användning av en icke typgodkänd färdskrivare. |
| --- | --- |

1.

Avseende skyldigheten att installera färdskrivare: installation och användning av en icke typgodkänd färdskrivare.

| 2. | Avseende användning av färdskrivare, förarkort eller diagramblad:










  (a) | Användning av färdskrivare som inte uppfyller besiktningskraven i artikel 18. |
| --- | --- | --- |

2.

Avseende användning av färdskrivare, förarkort eller diagramblad:

(a)

Användning av färdskrivare som inte uppfyller besiktningskraven i artikel 18.

| (b) | Användning av färdskrivare som inte besiktigats, kalibrerats eller plomberats på rätt sätt. |
| --- | --- |

(b)

Användning av färdskrivare som inte besiktigats, kalibrerats eller plomberats på rätt sätt.

| (c) | Användning av ogiltigt förarkort. |
| --- | --- |

(c)

Användning av ogiltigt förarkort.

| (d) | Företaget bevarar inte diagramblad, utskrifter och överförda uppgifter. |
| --- | --- |

(d)

Företaget bevarar inte diagramblad, utskrifter och överförda uppgifter.

| (e) | Föraren har fler än ett giltigt förarkort. |
| --- | --- |

(e)

Föraren har fler än ett giltigt förarkort.

| (f) | Användning av ett förarkort som inte är förarens eget giltiga kort. |
| --- | --- |

(f)

Användning av ett förarkort som inte är förarens eget giltiga kort.

| (g) | Kan inte visa upp utskrifter som gjorts under den innevarande veckan och de föregående 28 dagarna. |
| --- | --- |

(g)

Kan inte visa upp utskrifter som gjorts under den innevarande veckan och de föregående 28 dagarna.

| (h) | Registrerade och lagrade uppgifter ej tillgängliga i minst 365 dagar. |
| --- | --- |

(h)

Registrerade och lagrade uppgifter ej tillgängliga i minst 365 dagar.

| (i) | Användning av smutsiga eller skadade blad eller förarkort, med oläsliga uppgifter. |
| --- | --- |

(i)

Användning av smutsiga eller skadade blad eller förarkort, med oläsliga uppgifter.

| (j) | Felaktig användning av diagramblad/förarkort. |
| --- | --- |

(j)

Felaktig användning av diagramblad/förarkort.

| (k) | Användning av diagramblad eller förarkort under en längre tid än de är avsedda för, och försvunna uppgifter. |
| --- | --- |

(k)

Användning av diagramblad eller förarkort under en längre tid än de är avsedda för, och försvunna uppgifter.

| (l) | Ingen manuell inmatning trots att detta krävs. |
| --- | --- |

(l)

Ingen manuell inmatning trots att detta krävs.

| (m) | Fel blad eller förarkort i fel kortplats (multibemanning). |
| --- | --- |

(m)

Fel blad eller förarkort i fel kortplats (multibemanning).

| 3. | Avseende ifylld information: För- och efternamn saknas på diagrambladet. |
| --- | --- |

3.

Avseende ifylld information: För- och efternamn saknas på diagrambladet.

| 4. | Avseende inlämning av uppgifter:










  (a) | Vägran att kontrolleras. |
| --- | --- | --- |

4.

Avseende inlämning av uppgifter:

(a)

Vägran att kontrolleras.

| (b) | Kan inte visa upp uppgifter för den innevarande dagen. |
| --- | --- |

(b)

Kan inte visa upp uppgifter för den innevarande dagen.

| (c) | Kan inte visa upp uppgifter för de föregående 28 dagarna. |
| --- | --- |

(c)

Kan inte visa upp uppgifter för de föregående 28 dagarna.

| (d) | Kan inte visa upp uppgifter om förarkort om föraren innehar ett sådant. |
| --- | --- |

(d)

Kan inte visa upp uppgifter om förarkort om föraren innehar ett sådant.

| (e) | Kan inte visa upp manuella uppgifter och utskrifter som gjorts under den innevarande veckan och de föregående 28 dagarna. |
| --- | --- |

(e)

Kan inte visa upp manuella uppgifter och utskrifter som gjorts under den innevarande veckan och de föregående 28 dagarna.

| (f) | Kan inte visa upp förarkortet. |
| --- | --- |

(f)

Kan inte visa upp förarkortet.

| (g) | Kan inte visa upp utskrifter som gjorts under den innevarande veckan och de föregående 28 dagarna. |
| --- | --- |

(g)

Kan inte visa upp utskrifter som gjorts under den innevarande veckan och de föregående 28 dagarna.

| 5. | Avseende driftsavbrott:



  Färdskrivaren är inte reparerad av en godkänd montör eller verkstad. |
| --- | --- |

5.

Avseende driftsavbrott:

| 6. | Avseende manuell inmatning för utskrifter:










  (a) | Föraren för inte in all information för de tidsperioder som inte längre registreras när färdskrivaren inte är i funktion eller inte fungerar på fullgott sätt. |
| --- | --- | --- |

6.

Avseende manuell inmatning för utskrifter:

(a)

Föraren för inte in all information för de tidsperioder som inte längre registreras när färdskrivaren inte är i funktion eller inte fungerar på fullgott sätt.

| (b) | Förarkortets nummer och/eller namn och/eller körkortsnummer saknas på det tillfälliga bladet. |
| --- | --- |

(b)

Förarkortets nummer och/eller namn och/eller körkortsnummer saknas på det tillfälliga bladet.

| (c) | Förkommet eller stulet förarkort har inte formellt rapporterats till de behöriga myndigheterna i den medlemsstat där stölden inträffade eller kortet tappades. |
| --- | --- |

(c)

Förkommet eller stulet förarkort har inte formellt rapporterats till de behöriga myndigheterna i den medlemsstat där stölden inträffade eller kortet tappades.

| 7. | Avseende bedrägeri:










  (a) | Förfalska, utplåna eller förstöra uppgifterna på diagrambladen, uppgifterna som lagras i färdskrivaren eller på förarkortet eller utskrifter från färdskrivaren. |
| --- | --- | --- |

7.

Avseende bedrägeri:

(a)

Förfalska, utplåna eller förstöra uppgifterna på diagrambladen, uppgifterna som lagras i färdskrivaren eller på förarkortet eller utskrifter från färdskrivaren.

| (b) | Manipulering av färdskrivare, diagramblad, förarkort eller företagskort så att uppgifter och/eller utskrifter förfalskas. |
| --- | --- |

(b)

Manipulering av färdskrivare, diagramblad, förarkort eller företagskort så att uppgifter och/eller utskrifter förfalskas.

| (c) | Fordonet har manipuleringsutrustning som gör det möjligt att förfalska uppgifter och/eller utskrifter om fordonet. [Ändr. 109] |
| --- | --- |

(c)

Fordonet har manipuleringsutrustning som gör det möjligt att förfalska uppgifter och/eller utskrifter om fordonet. [Ändr. 109]

Artikel 36

Ömsesidigt bistånd

Medlemsstaterna ska bistå varandra vid tillämpningen av denna förordning och vid kontrollen av att den följs.

Framför allt ska medlemsstaternas behöriga myndigheter, i samband med detta ömsesidiga bistånd, regelbundet sända varandra all tillgänglig information om överträdelser av denna förordning som rör montörer och verkstäder,
  typer av manipulationsseder
  och påföljder för sådana överträdelser. [Ändr. 110]

Artikel 36a

Telefonlinje

Kommissionen ska inrätta en webbplats och ett telefonnummer för hela EU som förare eller andra berörda intressenter kan ringa utan kostnad och anonymt om de vill rapportera bedrägeri som faller inom tillämpningsområdet för denna förordning. [Ändr. 111]

Artikel 37

Sanktioner

1.   Medlemsstaterna ska anta bestämmelser om vilka sanktioner som ska gälla vid överträdelse av denna förordning och vidta alla nödvändiga åtgärder för att se till att bestämmelserna genomförs. Dessa sanktioner ska vara effektiva, proportionella, avskräckande och icke-diskriminerande. För verkstäder som har överträtt bestämmelserna i denna förordning kan detta innefatta upphävning av godkännandet och återkallande av verkstadskortet.

2.   Överträdelser av denna förordning ska inte bli föremål för mer än en sanktion eller ett förfarande.

3.   De påföljder som medlemsstaterna fastställer för mycket allvarliga överträdelser enligt definitionen i direktiv 2009/5/EG

  artikel 35a i denna förordning
  ska vara de högsta som medlemsstaten tillämpar för överträdelser av vägtransportlagstiftningen. [Ändr. 112]

4.   Medlemsstaterna ska senast den ... (23) till kommissionen anmäla dessa åtgärder och bestämmelser om sanktioner. De ska underrätta kommissionen om varje ändring av dessa åtgärder.

KAPITEL VIII

Slutbestämmelser

Artikel 38

Anpassning till teknisk utveckling

För att anpassa bilagorna I, IB och II till den tekniska utvecklingen ska kommissionen ha befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 39.

Kommissionen ska anta de detaljerade specifikationer som avses i artiklarna 4, 5 och 6 senast den ... (24). Kommissionen får anta delegerade rättsakter enligt artikel 39 för att förlänga denna frist, om den vid denna tidpunkt kan visa att ingen utrustning som motsvarar de angivna specifikationerna ännu finns tillgänglig. [Ändr. 125]

Artikel 39

Utövande av delegering

1.   Kommissionens rätt att anta delegerade akter gäller på de villkor som fastställs i denna artikel.

2.   Den delegering av befogenhet
  att anta delegerade akter
  som avses i artiklarna
  3g,
  4, 5, 6 och 38

  34a
  ska ges på obestämd tid

  till kommissionen för en period av fem år
  från och med den [dagen för denna förordnings ikraftträdande]

  ... (25)

  .
  Kommissionen ska utarbeta en rapport om delegeringen av befogenhet senast nio månader före utgången av perioden av fem år. Delegeringen av befogenhet ska genom tyst medgivande förlängas med perioder av samma längd, såvida inte Europaparlamentet eller rådet motsätter sig en sådan förlängning senast tre månader före utgången av perioden i fråga
  . [Ändr. 113]

3.   Den delegering av befogenhet som avses i artiklarna
  3g,
  4, 5, 6 och 38

  34a
  får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Beslutet om återkallande avslutar delegeringen av de befogenheter som anges i beslutet. Beslutet får verkan dagen efter det att beslutet har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid en senare tidpunkt som anges i beslutet. Beslutet påverkar inte sådana delegerade akter som redan trätt i kraft. [Ändr. 114]

4.   När kommissionen antagit en delegerad akt ska den samtidigt underrätta Europaparlamentet och rådet.

5.   En delegerad akt som antagits i enlighet med artiklarna
  3g,
  4, 5, 6 och 38

  34a
  ska träda i kraft endast om Europaparlamentet eller rådet inte har gjort några invändningar inom två månader efter det att akten anmäldes till Europaparlamentet och rådet, eller om Europaparlamentet och rådet, innan den perioden löpt ut, har informerat kommissionen om att de inte har några invändningar. Perioden ska förlängas med två månader på initiativ av Europaparlamentet eller rådet. [Ändr. 115]

Artikel 40

Kommitté

1.   Kommissionen ska biträdas av en kommitté. Denna ska vara en kommitté i den mening som avses i förordning (EU) nr 182/2011.

2.   När hänvisning görs till denna punkt ska artikel 4 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas.

Om kommitténs yttrande ska erhållas genom skriftligt förfarande ska detta förfarande avslutas utan resultat inom tidsgränsen för avgivande av ett yttrande, om ordföranden för kommittén beslutar detta eller om en enkel majoritet av kommitténs medlemmar begär detta.

3.   När hänvisning görs till denna punkt ska artikel 5 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas.

Om kommitténs yttrande ska erhållas genom skriftligt förfarande ska detta förfarande avslutas utan resultat inom tidsgränsen för avgivande av ett yttrande, om ordföranden för kommittén beslutar detta eller om en enkel majoritet av kommitténs medlemmar begär detta.

Artikel 41

Forum om färdskrivare

1.   Ett forum om färdskrivare ska inrättas till stöd för diskussion om tekniska frågor om färdskrivare bland medlemsstaternas experter och experter från tredjeländer som använder färdskrivare enligt den europeiska överenskommelsen om arbetsförhållanden för fordonsbesättningar vid internationella vägtransporter (AETR).

2.   Medlemsstaterna ska nominera en expert till forumet om färdskrivare.

3.   Forumet om färdskrivare ska vara öppet för experter från intresserade parter i AETR utanför EU.

4.   Intressenter, företrädare för fordonstillverkare, färdskrivartillverkare och arbetsmarknadens parter ska bjudas in till forumet om färdskrivare.

5.   Forumet om färdskrivare ska anta sin egen arbetsordning.

6.   Forumet om färdskrivare ska sammanträda minst en gång per år.

Artikel 42

Anmälan av nationella åtgärder

Medlemsstaterna ska till kommissionen överlämna texten till de bestämmelser i lagar och andra författningar i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av denna förordning senast 30 dagar efter att de har antagits och första gången den ... (26).

| 2. | Bilaga I ska ändras på följande sätt:






  (a) | I kapitel I Definitioner ska led b utgå. |
| --- | --- | --- |

2.

Bilaga I ska ändras på följande sätt:

(a)

I kapitel I Definitioner ska led b utgå.

| (b) | I kapitel III c punkt 4.1 ska hänvisningen till ”artikel 15.3 andra strecksatsen b, c och d i förordningen” ersättas med ”artikel 30.5 andra strecksatsen b, c och d i förordningen”. |
| --- | --- |

(b)

I kapitel III c punkt 4.1 ska hänvisningen till ”artikel 15.3 andra strecksatsen b, c och d i förordningen” ersättas med ”artikel 30.5 andra strecksatsen b, c och d i förordningen”.

| (c) | I kapitel III c punkt 4.2 ska hänvisningen till ”artikel 15 i förordningen” ersättas med ”artikel 30 i förordningen”. |
| --- | --- |

(c)

I kapitel III c punkt 4.2 ska hänvisningen till ”artikel 15 i förordningen” ersättas med ”artikel 30 i förordningen”.

| (d) | I kapitel IV a punkt 1 tredje stycket ska hänvisningen till ”artikel 15.5 i förordningen” ersättas med ”artikel 30.6 i förordningen”. |
| --- | --- |

(d)

I kapitel IV a punkt 1 tredje stycket ska hänvisningen till ”artikel 15.5 i förordningen” ersättas med ”artikel 30.6 i förordningen”.

| 3. | Bilaga IB ska ändras på följande sätt:






  (a) | I kapitel I Definitioner ska punkterna l, o, t, y, ee, kk, oo och qq utgå. |
| --- | --- | --- |

3.

Bilaga IB ska ändras på följande sätt:

(a)

I kapitel I Definitioner ska punkterna l, o, t, y, ee, kk, oo och qq utgå.

| (b) | Kapitel VI ska ändras på följande sätt:






  (i) | I första stycket ska hänvisningen till ”artikel 12.5 i förordning (EEG) nr 3821/85, senast ändrad genom förordning (EG) nr 2135/98” ersättas med ”artikel 24.5 i förordning (EEG) nr 3821/85”. |
| --- | --- | --- |

(b)

Kapitel VI ska ändras på följande sätt:

(i)

I första stycket ska hänvisningen till ”artikel 12.5 i förordning (EEG) nr 3821/85, senast ändrad genom förordning (EG) nr 2135/98” ersättas med ”artikel 24.5 i förordning (EEG) nr 3821/85”.

| (ii) | Avsnitt 1 ”Godkännande av montörer eller verkstäder” ska utgå. |
| --- | --- |

(ii)

Avsnitt 1 ”Godkännande av montörer eller verkstäder” ska utgå.

| (c) | I kapitel VIII punkt 271 ska hänvisningen till ”artikel 5 i denna förordning” ersättas med en hänvisning till ”artikel 8 i denna förordning”. |
| --- | --- |

(c)

I kapitel VIII punkt 271 ska hänvisningen till ”artikel 5 i denna förordning” ersättas med en hänvisning till ”artikel 8 i denna förordning”.

Artikel 2

Förordning (EG) nr 561/2006 ska ändras på följande sätt:

| (-1) | Artikel 2.1 a ska ändras enligt följande:










  ”(a) | gods om fordonens högsta tillåtna vikt, inklusive släpvagn eller påhängsvagn, överstiger 2,8 ton, eller.” [Am. 134] |
| --- | --- | --- |

(-1)

Artikel 2.1 a ska ändras enligt följande:

”(a)

gods om fordonens högsta tillåtna vikt, inklusive släpvagn eller påhängsvagn, överstiger 2,8 ton, eller.” [Am. 134]

| (-1a) | I artikel 3 ska följande led läggas till:










  ”(aa) | fordon eller fordonskombinationer som används för transport av material, utrustning eller maskiner som föraren använder i sitt arbete och som endast används inom en radie av 100 km från den plats där företaget är beläget, och endast på villkor att körningen av fordonen inte utgör förarens huvudsakliga uppgift,” [Ändr. 126 + 135] |
| --- | --- | --- |

(-1a)

I artikel 3 ska följande led läggas till:

”(aa)

fordon eller fordonskombinationer som används för transport av material, utrustning eller maskiner som föraren använder i sitt arbete och som endast används inom en radie av 100 km från den plats där företaget är beläget, och endast på villkor att körningen av fordonen inte utgör förarens huvudsakliga uppgift,” [Ändr. 126 + 135]

| (-1b) | I artikel 7 ska följande punkt läggas till:



  ”Genom undantag från punkterna 1 och 2 måste en förare som utför persontransporter, efter en körtid på 4,5 timmar, ta en rast på minst 45 minuter. Denna rast kan ersättas av flera raster på vardera minst 15 minuter.” [Ändr. 127] |
| --- | --- |

(-1b)

I artikel 7 ska följande punkt läggas till:

| (-1c) | I artikel 8, ska punkt 6a ersättas av följande:




  ”6a.
     
  Genom undantag från punkt 6 får en förare, som utför persontransporter enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/2009 av den 21 oktober 2009 om gemensamma regler för tillträde till den internationella marknaden för persontransporter med buss (27), skjuta upp veckovilan i högst tolv på varandra följande 24-timmarsperioder räknat från slutet av föregående normala veckovila, förutsatt att










  (a) | föraren tar en normal dygnsvila efter utnyttjandet av undantagsbestämmelsen, |
| --- | --- | --- |

(-1c)

I artikel 8, ska punkt 6a ersättas av följande:

”6a.
     
  Genom undantag från punkt 6 får en förare, som utför persontransporter enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/2009 av den 21 oktober 2009 om gemensamma regler för tillträde till den internationella marknaden för persontransporter med buss (27), skjuta upp veckovilan i högst tolv på varandra följande 24-timmarsperioder räknat från slutet av föregående normala veckovila, förutsatt att

(a)

föraren tar en normal dygnsvila efter utnyttjandet av undantagsbestämmelsen,

| (b) | en hel 140 timmars veckovila iakttas inom en fyraveckorsperiod. [Ändr. 128] |
| --- | --- |

(b)

en hel 140 timmars veckovila iakttas inom en fyraveckorsperiod. [Ändr. 128]

| (1) | Artikel 13.1 ska ändras enligt följande:


  ”1.   Om det är förenligt med de mål som fastställs i artikel 1, får varje medlemsstat inom sitt eget territorium, eller efter överenskommelse med en annan medlemsstat inom dess territorium, medge undantag från föreskrifterna i artiklarna 5 till 9, och förena sådana undantag med särskilda villkor, för transporter enligt följande:






  a) | Fordon som ägs eller hyrs, utan förare, av statliga myndigheter för att utföra vägtransporter som inte konkurrerar med privata transportföretag. |
| --- | --- | --- |

(1)

Artikel 13.1 ska ändras enligt följande:

”1.   Om det är förenligt med de mål som fastställs i artikel 1, får varje medlemsstat inom sitt eget territorium, eller efter överenskommelse med en annan medlemsstat inom dess territorium, medge undantag från föreskrifterna i artiklarna 5 till 9, och förena sådana undantag med särskilda villkor, för transporter enligt följande:

a)

Fordon som ägs eller hyrs, utan förare, av statliga myndigheter för att utföra vägtransporter som inte konkurrerar med privata transportföretag.

| b) | Fordon som används eller hyrs utan förare av jordbruks, trädgårds, skogs, uppfödnings eller fiskeriföretag för godstransporter inom ramen för företagets egen verksamhet inom en radie av högst 100 km från den plats där företaget är beläget. |
| --- | --- |

b)

Fordon som används eller hyrs utan förare av jordbruks, trädgårds, skogs, uppfödnings eller fiskeriföretag för godstransporter inom ramen för företagets egen verksamhet inom en radie av högst 100 km från den plats där företaget är beläget.

| c) | Jordbrukstraktorer och skogsbrukstraktorer som används i jordbruks och skogsbruksverksamhet, inom en radie av upp till 100 km från den plats där företaget som äger, hyr eller leasar fordonet är beläget. |
| --- | --- |

c)

Jordbrukstraktorer och skogsbrukstraktorer som används i jordbruks och skogsbruksverksamhet, inom en radie av upp till 100 km från den plats där företaget som äger, hyr eller leasar fordonet är beläget.

| d) | Fordon eller en kombination av fordon med en högsta tillåtna vikt som inte överstiger 7,5 ton
  för leverans av postartiklar.
  Sådana fordon får endast användas inom en radie av
  100 km
  från den plats där företaget är beläget och på villkor att körningen av fordonen inte utgör förarens huvudsakliga uppgift. [Ändr. 117] |
| --- | --- |

d)

Fordon eller en kombination av fordon med en högsta tillåtna vikt som inte överstiger 7,5 ton
  för leverans av postartiklar.
  Sådana fordon får endast användas inom en radie av
  100 km
  från den plats där företaget är beläget och på villkor att körningen av fordonen inte utgör förarens huvudsakliga uppgift. [Ändr. 117]

| e) | Fordon som uteslutande används på öar med en areal av högst 2 300 km2 vilka inte är förenade med landet i övrigt med broar, vadställen eller tunnlar öppna för motorfordon. |
| --- | --- |

e)

Fordon som uteslutande används på öar med en areal av högst 2 300 km2 vilka inte är förenade med landet i övrigt med broar, vadställen eller tunnlar öppna för motorfordon.

| f) | Fordon som används för godstransporter inom en radie av
  100 km
  från den plats där företaget är beläget och som drivs med hjälp av naturgas, flytande gas eller el vars högsta tillåtna vikt, inklusive släp eller påhängsvagn, inte överstiger 7,5 ton. |
| --- | --- |

f)

Fordon som används för godstransporter inom en radie av
  100 km
  från den plats där företaget är beläget och som drivs med hjälp av naturgas, flytande gas eller el vars högsta tillåtna vikt, inklusive släp eller påhängsvagn, inte överstiger 7,5 ton.

| g) | Fordon som används för övningskörning och förarprov för erhållande av körkort eller yrkeskompetensbevis, förutsatt att fordonet inte används för kommersiell transport av gods eller passagerare. |
| --- | --- |

g)

Fordon som används för övningskörning och förarprov för erhållande av körkort eller yrkeskompetensbevis, förutsatt att fordonet inte används för kommersiell transport av gods eller passagerare.

| h) | Fordon som används i samband med underhåll av avlopps-, översvämningsskydds-, vatten-, gas- och elanläggningar,
  anläggning,
  underhåll och kontroll av vägar, insamling och bortskaffande av hushållsavfall, telekommunikationstjänster, radio- och TV-sändningar och pejling efter radio- och TV-sändare eller mottagare. [Ändr. 118] |
| --- | --- |

h)

Fordon som används i samband med underhåll av avlopps-, översvämningsskydds-, vatten-, gas- och elanläggningar,
  anläggning,
  underhåll och kontroll av vägar, insamling och bortskaffande av hushållsavfall, telekommunikationstjänster, radio- och TV-sändningar och pejling efter radio- och TV-sändare eller mottagare. [Ändr. 118]

| i) | Fordon med mellan 10 och 17 sittplatser vilka uteslutande används för ickekommersiell persontransport. |
| --- | --- |

i)

Fordon med mellan 10 och 17 sittplatser vilka uteslutande används för ickekommersiell persontransport.

| j) | Specialfordon som transporterar cirkus och nöjesfältsutrustning. |
| --- | --- |

j)

Specialfordon som transporterar cirkus och nöjesfältsutrustning.

| k) | Särskilt utrustade fordon för mobila projekt, vars främsta syfte är att användas som undervisningshjälpmedel när de är stationära. |
| --- | --- |

k)

Särskilt utrustade fordon för mobila projekt, vars främsta syfte är att användas som undervisningshjälpmedel när de är stationära.

| l) | Fordon som används för uppsamling av mjölk från bondgårdar
  och/eller
  för
  återlämning till
  bondgårdar av mjölkbehållare eller mjölkprodukter avsedda för djurfoder. [Ändr. 119] |
| --- | --- |

l)

Fordon som används för uppsamling av mjölk från bondgårdar
  och/eller
  för
  återlämning till
  bondgårdar av mjölkbehållare eller mjölkprodukter avsedda för djurfoder. [Ändr. 119]

| m) | Specialfordon för transport av pengar och/eller värdeföremål. |
| --- | --- |

m)

Specialfordon för transport av pengar och/eller värdeföremål.

| n) | Fordon som används för transport av djuravfall eller djurkadaver som inte är avsedda som människoföda. |
| --- | --- |

n)

Fordon som används för transport av djuravfall eller djurkadaver som inte är avsedda som människoföda.

| o) | Fordon som uteslutande används på vägar inom knutpunktsanläggningar som hamnar, intermodala terminaler och järnvägsterminaler. |
| --- | --- |

o)

Fordon som uteslutande används på vägar inom knutpunktsanläggningar som hamnar, intermodala terminaler och järnvägsterminaler.

| p) | Fordon som används för transport av levande djur från lantgårdar till lokala marknader och omvänt eller från marknader till lokala slakterier inom en radie på
  100 km
  . |
| --- | --- |

p)

Fordon som används för transport av levande djur från lantgårdar till lokala marknader och omvänt eller från marknader till lokala slakterier inom en radie på
  100 km
  .

| q) | Fordon som används för transporter av byggnadsmaterial till och från byggarbetsplatser.” |
| --- | --- |

q)

Fordon som används för transporter av byggnadsmaterial till och från byggarbetsplatser.”

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den ... (28).

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i ... den

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C 43, 15.2.2012, s. 79.

1

(2)  EUT C 37, 10.2.2012, s. 6.

2

(3)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 3 juli 2012

3

(4)  EGT L 370, 31.12.1985, s. 8.

4

(5)  EUT L 102, 11.4.2006, s. 1.

5

(6)  EUT L 102, 11.4.2006, s. 35.

6

(7)  EUT L 403, 30.12.2006, s. 18.

7

(8)  EGT L 281, 23.11.1995, s. 31.

8

(9)  EGT L 201, 31.7.2002, s. 37.

9

(10)  EUT L 29, 31.1.2009, s. 45.

10

(11)  EUT L 55, 28.2.2011, s. 13.

11

(12)  EUT L 102, 11.4.2006, s. 1.

12

(13)  EUT L 80, 23.3.2002, s. 35.

13

(14)  EUT L 57, 2.3.1992, s. 27.

14

(15)

15

| + | Datum: två år efter det att denna förordning trätt ikraft. |
| --- | --- |

+

Datum: två år efter det att denna förordning trätt ikraft.

(16)  EUT L 102, 11.4.2006, s. 35.

16

(17)  EUT L 207, 6.8.2010, s. 1.”

17

(18)

18

| + | Datum: den dag då denna förordning träder i kraft. |
| --- | --- |

+

Datum: den dag då denna förordning träder i kraft.

(19)

19

| + | Datum: den dag då denna förordning träder i kraft. |
| --- | --- |

+

Datum: den dag då denna förordning träder i kraft.

(20)

20

| + | Datum: 6 månader efter det att denna förordning har trätt ikraft. |
| --- | --- |

+

Datum: 6 månader efter det att denna förordning har trätt ikraft.

(21)

21

| ++ | Datum: 12 månader efter det att denna förordning har trätt ikraft. |
| --- | --- |

++

Datum: 12 månader efter det att denna förordning har trätt ikraft.

(22)

22

| + | Datum: 24 månader efter det att denna förordning har trätt ikraft. |
| --- | --- |

+

Datum: 24 månader efter det att denna förordning har trätt ikraft.

(23)

23

| + | Tillämpningsdatum för denna förordning. |
| --- | --- |

+

Tillämpningsdatum för denna förordning.

(24)

24

| + | Datum: två år efter det att denna förordning träder i kraft. |
| --- | --- |

+

Datum: två år efter det att denna förordning träder i kraft.

(25)

25

| ++ | Datum: den dag då denna förordning träder i kraft. |
| --- | --- |

++

Datum: den dag då denna förordning träder i kraft.

(26)

26

| + | Datum: 12 månader efter det att denna förordning har trätt i kraft. |
| --- | --- |

+

Datum: 12 månader efter det att denna förordning har trätt i kraft.

(27)  

  EUT L 300, 14.11.2009, s. 88.”

27

EUT L 300, 14.11.2009, s. 88.”

(28)  Datum: 12 månader efter det att denna förordning har trätt i kraft.

28

---

| 29.11.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 349/148 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 349/148

---

Tisdagen den 3 juli 2012Tullens kontroll av att immateriella rättigheter efterlevs ***I

P7_TA(2012)0272

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 3 juli 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om tullens kontroll av att immateriella rättigheter efterlevs (KOM(2011)0285 – C7-0139/2011 – 2011/0137(COD))

2013/C 349 E/22

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2011)0285), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2011)0285),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 207 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0139/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 207 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0139/2011),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd och yttrandena från utskottet för internationell handel och utskottet för rättsliga frågor (A7-0046/2012). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd och yttrandena från utskottet för internationell handel och utskottet för rättsliga frågor (A7-0046/2012).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

Tisdagen den 3 juli 2012P7_TC1-COD(2011)0137

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 3 juli 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2012 om tullens kontroll av att immateriella rättigheter efterlevs

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 207,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska datatillsynsmannens yttrande (1),

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (2), och

av följande skäl:

| (1) | Europeiska unionens råd begärde i sin resolution av den 25 september 2008 om en övergripande europeisk plan för bekämpning av varumärkesförfalskning och piratkopiering (3) en översyn av rådets förordning (EG) nr 1383/2003 av den 22 juli 2003 om tullmyndigheternas ingripande mot varor som misstänks göra intrång i vissa immateriella rättigheter och om vilka åtgärder som skall vidtas mot varor som gör intrång i vissa immateriella rättigheter (4). |
| --- | --- |

(1)

Europeiska unionens råd begärde i sin resolution av den 25 september 2008 om en övergripande europeisk plan för bekämpning av varumärkesförfalskning och piratkopiering (3) en översyn av rådets förordning (EG) nr 1383/2003 av den 22 juli 2003 om tullmyndigheternas ingripande mot varor som misstänks göra intrång i vissa immateriella rättigheter och om vilka åtgärder som skall vidtas mot varor som gör intrång i vissa immateriella rättigheter (4).

| (2) | Saluföring av varor som gör intrång i immateriella rättigheter medför betydande skada för rättighetshavare, laglydiga tillverkare och handlare. Sådana varor vilseleder också konsumenterna och kan i vissa fall hota deras hälsa och säkerhet. Dessa varor bör i möjligaste mån hållas borta från
  unionens tullområde och från
  marknaden
  ,
  och åtgärder bör vidtas för att ta itu med denna olagliga verksamhet utan att laglig handel hindras.
  Konsumenterna måste därför vara välinformerade om riskerna med att köpa dessa varor. [Ändr. 1] |
| --- | --- |

(2)

Saluföring av varor som gör intrång i immateriella rättigheter medför betydande skada för rättighetshavare, laglydiga tillverkare och handlare. Sådana varor vilseleder också konsumenterna och kan i vissa fall hota deras hälsa och säkerhet. Dessa varor bör i möjligaste mån hållas borta från
  unionens tullområde och från
  marknaden
  ,
  och åtgärder bör vidtas för att ta itu med denna olagliga verksamhet utan att laglig handel hindras.
  Konsumenterna måste därför vara välinformerade om riskerna med att köpa dessa varor. [Ändr. 1]

| (3) | Översynen av förordning (EG) nr 1383/2003 visade att det krävs vissa förbättringar av regelverket för att skärpa kontrollen

  tullmyndigheternas kontroll
  av att immateriella rättigheter efterlevs och för att uppnå klarhet angående rättsläget, mot bakgrund av utvecklingen på det ekonomiska, kommersiella och juridiska området. [Ändr. 2] |
| --- | --- |

(3)

Översynen av förordning (EG) nr 1383/2003 visade att det krävs vissa förbättringar av regelverket för att skärpa kontrollen

  tullmyndigheternas kontroll
  av att immateriella rättigheter efterlevs och för att uppnå klarhet angående rättsläget, mot bakgrund av utvecklingen på det ekonomiska, kommersiella och juridiska området. [Ändr. 2]

| (4) | För att tullmyndigheterna ska kunna kontrollera att immateriella rättigheter efterlevs bör de kunna kontrollera varor som är, eller borde vara, föremål för tullövervakning i unionens tullområde
  , inbegripet varor som hänförs till ett suspensivt arrangemang
  . Att efterlevnaden av immateriella rättigheter kontrolleras vid gränsen, oavsett var varorna är, eller borde vara, föremål för ”tullövervakning” enligt definitionen i rådets förordning (EEG) nr 2913/92 av den 12 oktober 1992 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (5), innebär att resurserna används effektivt. När varor kvarhålls av tullen vid gränsen krävs ett enda rättsligt förfarande medan det i fråga om varor som påträffas på marknaden och som har delats upp och levererats till olika detaljhandlare krävs flera separata förfaranden för att uppnå samma nivå på efterlevnadskontrollen. Ett undantag bör göras för varor som övergår till fri omsättning enligt förfarandet för användning för särskilda ändamål, eftersom dessa varor kvarstår under tullövervakning även efter att de övergått till fri omsättning. Denna förordning bör inte heller tillämpas på varor som resande medför i sitt personliga bagage, om varorna är för deras eget personliga bruk och det inte finns några tecken på att syftet med varorna är kommersiellt. [Ändr. 3] |
| --- | --- |

(4)

För att tullmyndigheterna ska kunna kontrollera att immateriella rättigheter efterlevs bör de kunna kontrollera varor som är, eller borde vara, föremål för tullövervakning i unionens tullområde
  , inbegripet varor som hänförs till ett suspensivt arrangemang
  . Att efterlevnaden av immateriella rättigheter kontrolleras vid gränsen, oavsett var varorna är, eller borde vara, föremål för ”tullövervakning” enligt definitionen i rådets förordning (EEG) nr 2913/92 av den 12 oktober 1992 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (5), innebär att resurserna används effektivt. När varor kvarhålls av tullen vid gränsen krävs ett enda rättsligt förfarande medan det i fråga om varor som påträffas på marknaden och som har delats upp och levererats till olika detaljhandlare krävs flera separata förfaranden för att uppnå samma nivå på efterlevnadskontrollen. Ett undantag bör göras för varor som övergår till fri omsättning enligt förfarandet för användning för särskilda ändamål, eftersom dessa varor kvarstår under tullövervakning även efter att de övergått till fri omsättning. Denna förordning bör inte heller tillämpas på varor som resande medför i sitt personliga bagage, om varorna är för deras eget personliga bruk och det inte finns några tecken på att syftet med varorna är kommersiellt. [Ändr. 3]

| (5) | Förordning (EG) nr 1383/2003 täcker inte vissa immateriella rättigheter och inte heller vissa intrång. För att skärpa kontrollen av att immateriella rättigheter efterlevs bör följaktligen tullkontrollen utvidgas till att omfatta andra typer av intrång, t.ex. intrång till följd av parallellhandel och intrång i sådana rättigheter vars efterlevnad redan kontrolleras av tullmyndigheterna men som inte täcks av förordning (EG) nr 1383/2003. Av samma

  detta
  skäl bör den här förordningen, utöver de rättigheter som redan täcks av förordning (EG) nr 1383/2003, omfatta handelsnamn i den utsträckning de skyddas som exklusiva rättigheter i nationell lagstiftning, kretsmönster i halvledarprodukter, bruksmönster, utrustning för att kringgå tekniska åtgärder och alla exklusiva immateriella rättigheter som fastställs i unionslagstiftningen. [Ändr. 4] |
| --- | --- |

(5)

Förordning (EG) nr 1383/2003 täcker inte vissa immateriella rättigheter och inte heller vissa intrång. För att skärpa kontrollen av att immateriella rättigheter efterlevs bör följaktligen tullkontrollen utvidgas till att omfatta andra typer av intrång, t.ex. intrång till följd av parallellhandel och intrång i sådana rättigheter vars efterlevnad redan kontrolleras av tullmyndigheterna men som inte täcks av förordning (EG) nr 1383/2003. Av samma

  detta
  skäl bör den här förordningen, utöver de rättigheter som redan täcks av förordning (EG) nr 1383/2003, omfatta handelsnamn i den utsträckning de skyddas som exklusiva rättigheter i nationell lagstiftning, kretsmönster i halvledarprodukter, bruksmönster, utrustning för att kringgå tekniska åtgärder och alla exklusiva immateriella rättigheter som fastställs i unionslagstiftningen. [Ändr. 4]

| (5a) | Medlemsstaterna bör tilldela tillräckliga resurser för att tullmyndigheterna ska kunna utföra sina utökade arbetsuppgifter och förse tullpersonalen med lämplig utbildning. Kommissionen och medlemsstaterna bör anta riktlinjer för att se till att tullens kontroll av de olika typer av intrång som omfattas av denna förordning sker på ett korrekt och enhetligt sätt. [Ändr. 5] |
| --- | --- |

(5a)

Medlemsstaterna bör tilldela tillräckliga resurser för att tullmyndigheterna ska kunna utföra sina utökade arbetsuppgifter och förse tullpersonalen med lämplig utbildning. Kommissionen och medlemsstaterna bör anta riktlinjer för att se till att tullens kontroll av de olika typer av intrång som omfattas av denna förordning sker på ett korrekt och enhetligt sätt. [Ändr. 5]

| (5b) | Denna förordning bör, när den är helt genomförd, bidra till en inre marknad som säkerställer ett effektivare skydd för rättighetshavare, uppmuntrar kreativitet och innovation samt ger konsumenterna tillgång till tillförlitliga produkter av hög kvalitet, vilket i sin tur borde bidra till utvecklingen av gränsöverskridande transaktioner mellan konsumenter, företag och handlare. [Ändr. 6] |
| --- | --- |

(5b)

Denna förordning bör, när den är helt genomförd, bidra till en inre marknad som säkerställer ett effektivare skydd för rättighetshavare, uppmuntrar kreativitet och innovation samt ger konsumenterna tillgång till tillförlitliga produkter av hög kvalitet, vilket i sin tur borde bidra till utvecklingen av gränsöverskridande transaktioner mellan konsumenter, företag och handlare. [Ändr. 6]

| (5c) | Kommissionen bör vidta alla åtgärder som krävs för att säkerställa att samtliga tullmyndigheter runt om i unionen utan onödigt dröjsmål tillämpar den nya rättsliga ramen på ett enhetligt sätt och därmed ser till att kontrollen av immateriella rättigheter efterlevs på ett effektivt sätt som skyddar rättighetshavarna utan att detta hämmar handeln. Genomförandet av den moderniserade tullkodexen, och särskilt av ett kompatibelt e-tullsystem, skulle i framtiden kunna underlätta efterlevnadskontrollen. [Ändr. 7] |
| --- | --- |

(5c)

Kommissionen bör vidta alla åtgärder som krävs för att säkerställa att samtliga tullmyndigheter runt om i unionen utan onödigt dröjsmål tillämpar den nya rättsliga ramen på ett enhetligt sätt och därmed ser till att kontrollen av immateriella rättigheter efterlevs på ett effektivt sätt som skyddar rättighetshavarna utan att detta hämmar handeln. Genomförandet av den moderniserade tullkodexen, och särskilt av ett kompatibelt e-tullsystem, skulle i framtiden kunna underlätta efterlevnadskontrollen. [Ändr. 7]

| (5d) | Medlemsstaterna står inför en situation där resurserna för tullverksamhet blir alltmer begränsade. Ny lagstiftning bör därför inte medföra ytterligare ekonomiska bördor för de nationella myndigheterna. Åtgärder för att främja såväl ny riskhanteringsteknik som strategier för att maximalt utnyttja de resurser som står till de nationella myndigheternas förfogande bör stödjas. [Ändr. 8] |
| --- | --- |

(5d)

Medlemsstaterna står inför en situation där resurserna för tullverksamhet blir alltmer begränsade. Ny lagstiftning bör därför inte medföra ytterligare ekonomiska bördor för de nationella myndigheterna. Åtgärder för att främja såväl ny riskhanteringsteknik som strategier för att maximalt utnyttja de resurser som står till de nationella myndigheternas förfogande bör stödjas. [Ändr. 8]

| (6) | Den här förordningen innehåller regler om vilka förfaranden tullmyndigheterna ska följa. Således inför

  fastställer
  denna förordning inte något nytt kriterium för att bedöma huruvida tillämplig immaterialrätt överträds eller ej. [Ändr. 9] |
| --- | --- |

(6)

Den här förordningen innehåller regler om vilka förfaranden tullmyndigheterna ska följa. Således inför

  fastställer
  denna förordning inte något nytt kriterium för att bedöma huruvida tillämplig immaterialrätt överträds eller ej. [Ändr. 9]

| (7) | Den här förordningen bör inte inverka på reglerna om domstolars behörighet, särskilt de som anges i rådets förordning (EG) nr 44/2001 av den 22 december 2000 om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar på privaträttens område (6). |
| --- | --- |

(7)

Den här förordningen bör inte inverka på reglerna om domstolars behörighet, särskilt de som anges i rådets förordning (EG) nr 44/2001 av den 22 december 2000 om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar på privaträttens område (6).

| (8) | Varje person, oavsett om denne är innehavare av en immateriell rättighet, som kan inleda ett rättsligt förfarande i eget namn när det gäller ett eventuellt intrång i denna rättighet bör ha rätt att lämna en ansökan till tullmyndigheterna om att de ska ingripa. |
| --- | --- |

(8)

Varje person, oavsett om denne är innehavare av en immateriell rättighet, som kan inleda ett rättsligt förfarande i eget namn när det gäller ett eventuellt intrång i denna rättighet bör ha rätt att lämna en ansökan till tullmyndigheterna om att de ska ingripa.

| (9) | För att se till att efterlevnaden av immateriella rättigheter kontrolleras i hela unionen bör det, i de fall en person med rätt att lämna en ansökan om ingripande begär efterlevnadskontroll av en immateriell rättighet som omfattar hela unionens territorium, föreskrivas att personen kan begära att tullmyndigheterna i en medlemsstat fattar beslut om ingripande från deras sida och från tullmyndigheternas sida i alla andra medlemsstater där det begärs att efterlevnaden av den immateriella rättigheten kontrolleras. |
| --- | --- |

(9)

För att se till att efterlevnaden av immateriella rättigheter kontrolleras i hela unionen bör det, i de fall en person med rätt att lämna en ansökan om ingripande begär efterlevnadskontroll av en immateriell rättighet som omfattar hela unionens territorium, föreskrivas att personen kan begära att tullmyndigheterna i en medlemsstat fattar beslut om ingripande från deras sida och från tullmyndigheternas sida i alla andra medlemsstater där det begärs att efterlevnaden av den immateriella rättigheten kontrolleras.

| (10) | För att påskynda kontrollen av immateriella rättigheters efterlevnad bör det föreskrivas att tullmyndigheterna, när de på grundval av tillräcklig bevisning

  tillräckliga indicier
  misstänker att varor under deras övervakning gör intrång i immateriella rättigheter, får, på eget initiativ eller på grundval av en ansökan, skjuta upp frigörandet av varorna eller kvarhålla dem, i syfte att de personer som har rätt att lämna en ansökan om tullmyndigheternas ingripande ska kunna inleda ett förfarande för att fastställa om ett intrång har gjorts i en immateriell rättighet. [Ändr. 10] |
| --- | --- |

(10)

För att påskynda kontrollen av immateriella rättigheters efterlevnad bör det föreskrivas att tullmyndigheterna, när de på grundval av tillräcklig bevisning

  tillräckliga indicier
  misstänker att varor under deras övervakning gör intrång i immateriella rättigheter, får, på eget initiativ eller på grundval av en ansökan, skjuta upp frigörandet av varorna eller kvarhålla dem, i syfte att de personer som har rätt att lämna en ansökan om tullmyndigheternas ingripande ska kunna inleda ett förfarande för att fastställa om ett intrång har gjorts i en immateriell rättighet. [Ändr. 10]

| (10a) | När varor under transitering misstänks vara en imitation eller kopia av en produkt som omfattas av en immateriell rättighet i unionen bör det ankomma på deklaranten eller innehavaren av varorna att framlägga bevis avseende varornas slutliga bestämmelseort. Varornas slutliga bestämmelseort bör antas vara unionsmarknaden såvida inte deklaranten, innehavaren av eller ägaren till varorna har framlagt klara och övertygande bevis på motsatsen. Kommissionen bör anta riktlinjer som anger kriterier utifrån vilka tullmyndigheten på ett effektivt sätt kan bedöma risken för att varor avleds till unionsmarknaden, med beaktande av relevant rättspraxis från Europeiska unionens domstol. [Ändr. 11] |
| --- | --- |

(10a)

När varor under transitering misstänks vara en imitation eller kopia av en produkt som omfattas av en immateriell rättighet i unionen bör det ankomma på deklaranten eller innehavaren av varorna att framlägga bevis avseende varornas slutliga bestämmelseort. Varornas slutliga bestämmelseort bör antas vara unionsmarknaden såvida inte deklaranten, innehavaren av eller ägaren till varorna har framlagt klara och övertygande bevis på motsatsen. Kommissionen bör anta riktlinjer som anger kriterier utifrån vilka tullmyndigheten på ett effektivt sätt kan bedöma risken för att varor avleds till unionsmarknaden, med beaktande av relevant rättspraxis från Europeiska unionens domstol. [Ändr. 11]

| (11) | När det misstänks att varor gör intrång i immateriella rättigheter i andra fall än varumärkesförfalskning eller pirattillverkning kan det vara svårt för tullmyndigheterna att genom en okulär besiktning bedöma om intrång görs i en immateriell rättighet. Det bör således föreskrivas att ett förfarande bör inledas om inte de berörda parterna, dvs. varuinnehavaren och rättighetshavaren, kommer överens om att överlämna varorna för förstöring. De myndigheter som är behöriga för sådana förfaranden bör fastställa huruvida intrång har gjorts i en immateriell rättighet och fatta lämpliga beslut avseende detta intrång.
  [Ändr. 12] |
| --- | --- |

(11)

När det misstänks att varor gör intrång i immateriella rättigheter i andra fall än varumärkesförfalskning eller pirattillverkning kan det vara svårt för tullmyndigheterna att genom en okulär besiktning bedöma om intrång görs i en immateriell rättighet. Det bör således föreskrivas att ett förfarande bör inledas om inte de berörda parterna, dvs. varuinnehavaren och rättighetshavaren, kommer överens om att överlämna varorna för förstöring. De myndigheter som är behöriga för sådana förfaranden bör fastställa huruvida intrång har gjorts i en immateriell rättighet och fatta lämpliga beslut avseende detta intrång.
  [Ändr. 12]

| (12) | Genom förordning (EG) nr 1383/2003 fick medlemsstaterna möjlighet att föreskriva ett förfarande för förstöring av vissa varor utan skyldighet att inleda ett förfarande för fastställande av om ett intrång har gjorts i en immateriell rättighet. Som det sägs i Europaparlamentets resolution av den 18 december 2008 om varumärkesförfalskningens inverkan på den internationella handeln (7) har detta förfarande varit mycket framgångsrikt i de medlemsstater där det har varit tillgängligt. Ett sådant förfarande bör således bli obligatoriskt för de synliga

  alla
  intrång som lätt kan identifieras av tullmyndigheterna vid en okulär besiktning, och detta förfarande bör även tillämpas på begäran av rättighetshavaren när
  denne har bekräftat intrånget i en immateriell rättighet och har samtyckt till förstöring och när
  deklaranten eller varuinnehavaren inte motsätter sig förstöring. [Ändr. 13] |
| --- | --- |

(12)

Genom förordning (EG) nr 1383/2003 fick medlemsstaterna möjlighet att föreskriva ett förfarande för förstöring av vissa varor utan skyldighet att inleda ett förfarande för fastställande av om ett intrång har gjorts i en immateriell rättighet. Som det sägs i Europaparlamentets resolution av den 18 december 2008 om varumärkesförfalskningens inverkan på den internationella handeln (7) har detta förfarande varit mycket framgångsrikt i de medlemsstater där det har varit tillgängligt. Ett sådant förfarande bör således bli obligatoriskt för de synliga

  alla
  intrång som lätt kan identifieras av tullmyndigheterna vid en okulär besiktning, och detta förfarande bör även tillämpas på begäran av rättighetshavaren när
  denne har bekräftat intrånget i en immateriell rättighet och har samtyckt till förstöring och när
  deklaranten eller varuinnehavaren inte motsätter sig förstöring. [Ändr. 13]

| (13) | För att minimera de administrativa bördorna och kostnaderna
  , utan att påverka slutkonsumentens rätt att vederbörligen informeras i god tid om den rättsliga grunden för de åtgärder som tullmyndigheterna vidtar,
  bör ett särskilt förfarande införas för små sändningar av varumärkesförfalskade och pirattillverkade varor, vilket medger att varorna förstörs utan rättighetshavarens samtycke
  om denne har begärt att det särskilda förfarandet ska tillämpas på hans eller hennes ansökan
  . När det gäller fastställandet av de trösklar som ska gälla för definitionen av små sändningar bör denna förordning delegera till kommissionen befogenheten att anta akter med allmän räckvidd som inte är lagstiftningsakter enligt artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. I samband med detta arbete är det viktigt att kommissionen genomför adekvata samråd, även med experter.
  [Ändr. 14] |
| --- | --- |

(13)

För att minimera de administrativa bördorna och kostnaderna
  , utan att påverka slutkonsumentens rätt att vederbörligen informeras i god tid om den rättsliga grunden för de åtgärder som tullmyndigheterna vidtar,
  bör ett särskilt förfarande införas för små sändningar av varumärkesförfalskade och pirattillverkade varor, vilket medger att varorna förstörs utan rättighetshavarens samtycke
  om denne har begärt att det särskilda förfarandet ska tillämpas på hans eller hennes ansökan
  . När det gäller fastställandet av de trösklar som ska gälla för definitionen av små sändningar bör denna förordning delegera till kommissionen befogenheten att anta akter med allmän räckvidd som inte är lagstiftningsakter enligt artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. I samband med detta arbete är det viktigt att kommissionen genomför adekvata samråd, även med experter.
  [Ändr. 14]

| (14) | Vid förberedelsen och utformningen av delegerade akter bör kommissionen tillse att relevanta dokument på lämpligt sätt översänds samtidigt och i god tid till Europaparlamentet och rådet.
  [Ändr. 15] |
| --- | --- |

(14)

Vid förberedelsen och utformningen av delegerade akter bör kommissionen tillse att relevanta dokument på lämpligt sätt översänds samtidigt och i god tid till Europaparlamentet och rådet.
  [Ändr. 15]

| (15) | För att få ytterligare klarhet angående rättsläget och skydda lagliga handlares intressen mot potentiellt missbruk av reglerna om efterlevnadskontroll vid gränserna bör man ändra tidsfristerna för kvarhållande av varor som misstänks göra intrång i en immateriell rättighet,

  och
  villkoren för när tullmyndigheterna ska överföra uppgifter om sändningar till rättighetshavarna och villkoren för tillämpning av förfarandet för förstöring av varor under tullkontroll vid misstänkta intrång i immateriella rättigheter i andra fall än varumärkesförfalskning eller pirattillverkning samt
  . För de fall då tullmyndigheterna ingriper efter det att en ansökan har beviljats bör det även
  införa en bestämmelse om att varuinnehavaren ska få uttrycka sina synpunkter innan tullförvaltningen fattar ett beslut med negativa konsekvenser för honom eller henne

  skjuter upp frigörandet av eller kvarhåller varor som misstänks göra intrång i immateriella rättigheter men som inte är varumärkesförfalskade eller pirattillverkade, eftersom det kan vara svårt för tullmyndigheterna att genom en okulär besiktning bedöma om intrång görs i en immateriell rättighet.

  [Ändr. 16] |
| --- | --- |

(15)

För att få ytterligare klarhet angående rättsläget och skydda lagliga handlares intressen mot potentiellt missbruk av reglerna om efterlevnadskontroll vid gränserna bör man ändra tidsfristerna för kvarhållande av varor som misstänks göra intrång i en immateriell rättighet,

  och
  villkoren för när tullmyndigheterna ska överföra uppgifter om sändningar till rättighetshavarna och villkoren för tillämpning av förfarandet för förstöring av varor under tullkontroll vid misstänkta intrång i immateriella rättigheter i andra fall än varumärkesförfalskning eller pirattillverkning samt
  . För de fall då tullmyndigheterna ingriper efter det att en ansökan har beviljats bör det även
  införa en bestämmelse om att varuinnehavaren ska få uttrycka sina synpunkter innan tullförvaltningen fattar ett beslut med negativa konsekvenser för honom eller henne

  skjuter upp frigörandet av eller kvarhåller varor som misstänks göra intrång i immateriella rättigheter men som inte är varumärkesförfalskade eller pirattillverkade, eftersom det kan vara svårt för tullmyndigheterna att genom en okulär besiktning bedöma om intrång görs i en immateriell rättighet.

  [Ändr. 16]

| (16) | Med hänsyn till den provisoriska och förebyggande karaktären hos de åtgärder som antas av tullmyndigheterna på detta område och de motstridande intressena hos de parter som berörs av åtgärderna bör vissa aspekter av förfarandena anpassas i syfte att få en smidig tillämpning av förordningen samtidigt som de berörda parternas rättigheter respekteras. När det gäller de olika underrättelser som föreskrivs i förordningen bör följaktligen tullmyndigheterna skicka underrättelsen till den lämpligaste personen med utgångspunkt i dokumenten över tullbehandling eller den situation som gäller för varorna. Tidsfristerna enligt denna förordning för de nödvändiga underrättelserna bör börja löpa vid den tidpunkt då de skickas av tullmyndigheterna, så att alla tidsfrister för underrättelser till de berörda parterna anpassas till varandra

  de har mottagits
  . Tidsfristen för åberopande av rätten att höras innan ett negativt beslut fattas

  frigörandet av andra varor än varumärkesförfalskade eller pirattillverkade varor skjuts upp eller innan sådana varor kvarhålls
  bör fastställas till tre arbetsdagar, med tanke på att

  efter mottagandet av beslutet om
  innehavaren av ett beslut om beviljande av en ansökan om ingripande frivilligt har begärt att tullmyndigheterna ska ingripa och att deklaranten eller varuinnehavaren måste vara medveten om den särskilda situation som gäller för deras varor när dessa är föremål för tullövervakning. När det gäller det särskilda förfarandet för små sändningar där konsumenter sannolikt är direkt berörda och inte kan väntas ha samma noggrannhet som andra ekonomiska aktörer som är vana vid att fullgöra tullformaliteter, bör den

  rätten att höras beviljas för alla typer av varor och
  tidsfristen vara betydligt längre.
  under vilken denna rätt är tillåten förlängas
  .
  Med tanke på det eventuella merarbete som tullkontrollinsatser till följd av denna förordning innebär bör tullmyndigheterna ge förtur åt hanteringen av stora sändningar.

  [Ändr. 17] |
| --- | --- |

(16)

Med hänsyn till den provisoriska och förebyggande karaktären hos de åtgärder som antas av tullmyndigheterna på detta område och de motstridande intressena hos de parter som berörs av åtgärderna bör vissa aspekter av förfarandena anpassas i syfte att få en smidig tillämpning av förordningen samtidigt som de berörda parternas rättigheter respekteras. När det gäller de olika underrättelser som föreskrivs i förordningen bör följaktligen tullmyndigheterna skicka underrättelsen till den lämpligaste personen med utgångspunkt i dokumenten över tullbehandling eller den situation som gäller för varorna. Tidsfristerna enligt denna förordning för de nödvändiga underrättelserna bör börja löpa vid den tidpunkt då de skickas av tullmyndigheterna, så att alla tidsfrister för underrättelser till de berörda parterna anpassas till varandra

  de har mottagits
  . Tidsfristen för åberopande av rätten att höras innan ett negativt beslut fattas

  frigörandet av andra varor än varumärkesförfalskade eller pirattillverkade varor skjuts upp eller innan sådana varor kvarhålls
  bör fastställas till tre arbetsdagar, med tanke på att

  efter mottagandet av beslutet om
  innehavaren av ett beslut om beviljande av en ansökan om ingripande frivilligt har begärt att tullmyndigheterna ska ingripa och att deklaranten eller varuinnehavaren måste vara medveten om den särskilda situation som gäller för deras varor när dessa är föremål för tullövervakning. När det gäller det särskilda förfarandet för små sändningar där konsumenter sannolikt är direkt berörda och inte kan väntas ha samma noggrannhet som andra ekonomiska aktörer som är vana vid att fullgöra tullformaliteter, bör den

  rätten att höras beviljas för alla typer av varor och
  tidsfristen vara betydligt längre.
  under vilken denna rätt är tillåten förlängas
  .
  Med tanke på det eventuella merarbete som tullkontrollinsatser till följd av denna förordning innebär bör tullmyndigheterna ge förtur åt hanteringen av stora sändningar.

  [Ändr. 17]

| (17) | Enligt den förklaring om Trips-avtalet och folkhälsa som antogs vid Världshandelsorganisationens (WTO) ministerkonferens i Doha den 14 november 2001 kan och bör avtalet om handelsrelaterade aspekter på immateriella rättigheter (Trips-avtalet) tolkas och tillämpas på ett sätt som underbygger WTO-medlemmarnas rätt att skydda folkhälsan, särskilt genom att underlätta tillgången till läkemedel för alla. När det gäller

  Det är därför särskilt viktigt att tullmyndigheterna ser till att alla åtgärder de vidtar överensstämmer med EU:s internationella åtaganden och unionens politik på området för utvecklingssamarbete enligt artikel 208 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, och inte kvarhåller eller skjuter upp frigörandet av generiska
  läkemedel vars transport genom unionens territorium, med eller utan omlastning, lagring, uppdelning av partier eller förändringar av transportsätt eller transportmedel, endast utgör en del av en hel transport som påbörjas och avslutas utanför unionens territorium, bör tullmyndigheterna vid uppskattningen av risken för intrång i immateriella rättigheter beakta alla påtagliga risker för att dessa varor omdirigeras och släpps ut på unionens marknad

  om det inte finns klara och övertygande bevis för att de är avsedda att saluföras inom unionen
  . [Ändr. 109 + 126 + 153] |
| --- | --- |

(17)

Enligt den förklaring om Trips-avtalet och folkhälsa som antogs vid Världshandelsorganisationens (WTO) ministerkonferens i Doha den 14 november 2001 kan och bör avtalet om handelsrelaterade aspekter på immateriella rättigheter (Trips-avtalet) tolkas och tillämpas på ett sätt som underbygger WTO-medlemmarnas rätt att skydda folkhälsan, särskilt genom att underlätta tillgången till läkemedel för alla. När det gäller

  Det är därför särskilt viktigt att tullmyndigheterna ser till att alla åtgärder de vidtar överensstämmer med EU:s internationella åtaganden och unionens politik på området för utvecklingssamarbete enligt artikel 208 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, och inte kvarhåller eller skjuter upp frigörandet av generiska
  läkemedel vars transport genom unionens territorium, med eller utan omlastning, lagring, uppdelning av partier eller förändringar av transportsätt eller transportmedel, endast utgör en del av en hel transport som påbörjas och avslutas utanför unionens territorium, bör tullmyndigheterna vid uppskattningen av risken för intrång i immateriella rättigheter beakta alla påtagliga risker för att dessa varor omdirigeras och släpps ut på unionens marknad

  om det inte finns klara och övertygande bevis för att de är avsedda att saluföras inom unionen
  . [Ändr. 109 + 126 + 153]

| (17a) | Läkemedel som försetts med ett falskt varumärke eller en falsk varubeteckning ger en felaktig bild av dess ursprung och kvalitetsnivå och bör därför behandlas som förfalskade läkemedel enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/62/EU av den 8 juni 2011 om ändring av direktiv 2001/83/EG om upprättande av gemenskapsregler för humanläkemedel vad gäller att förhindra att förfalskade läkemedel kommer in i den lagliga försörjningskedjan (8). Lämpliga åtgärder bör vidtas för att förhindra att sådana produkter når patienter och konsumenter, utan att transiteringen av lagliga generiska läkemedel på unionens tullområde hindras. Senast den ... (9) bör kommissionen lägga fram en rapport om hur verkningsfulla de nuvarande tullåtgärderna för att bekämpa förfalskade läkemedel är samt om den eventuella negativa inverkan på tillgången till generiska läkemedel i samband med detta. [Ändr. 110 + 127 + 154] |
| --- | --- |

(17a)

Läkemedel som försetts med ett falskt varumärke eller en falsk varubeteckning ger en felaktig bild av dess ursprung och kvalitetsnivå och bör därför behandlas som förfalskade läkemedel enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/62/EU av den 8 juni 2011 om ändring av direktiv 2001/83/EG om upprättande av gemenskapsregler för humanläkemedel vad gäller att förhindra att förfalskade läkemedel kommer in i den lagliga försörjningskedjan (8). Lämpliga åtgärder bör vidtas för att förhindra att sådana produkter når patienter och konsumenter, utan att transiteringen av lagliga generiska läkemedel på unionens tullområde hindras. Senast den ... (9) bör kommissionen lägga fram en rapport om hur verkningsfulla de nuvarande tullåtgärderna för att bekämpa förfalskade läkemedel är samt om den eventuella negativa inverkan på tillgången till generiska läkemedel i samband med detta. [Ändr. 110 + 127 + 154]

| (17b) | För att trappa upp kampen mot intrång i immateriella rättigheter bör Europeiska observatoriet avseende intrång i immateriella rättigheter spela en viktig roll för att förse tullmyndigheterna med värdefulla upplysningar i syfte att säkerställa snabba och effektiva ingripanden från deras sida.

  [Ändr. 20] |
| --- | --- |

(17b)

För att trappa upp kampen mot intrång i immateriella rättigheter bör Europeiska observatoriet avseende intrång i immateriella rättigheter spela en viktig roll för att förse tullmyndigheterna med värdefulla upplysningar i syfte att säkerställa snabba och effektiva ingripanden från deras sida.

  [Ändr. 20]

| (17c) | Kampen mot intrång i immateriella rättigheter vid unionens yttre gränser bör kombineras med riktade insatser vid källan. Detta förutsätter samarbete med tredjeländer och på internationell nivå, där kommissionen och medlemsstaterna bör bygga upp respekten för immateriella rättigheter och främja en hög standard för skyddet av dessa rättigheter. Detta bör ta sig uttryck i att man förordar att immateriella rättigheter ska inkluderas och verkställas i handelsavtal, liksom tekniskt samarbete, främjande av diskussioner inom olika internationella forum, kommunikation och utbyte av information samt ytterligare åtgärder inom det operativa samarbetet med tredjeländer och de berörda branscherna.

  [Ändr. 21] |
| --- | --- |

(17c)

Kampen mot intrång i immateriella rättigheter vid unionens yttre gränser bör kombineras med riktade insatser vid källan. Detta förutsätter samarbete med tredjeländer och på internationell nivå, där kommissionen och medlemsstaterna bör bygga upp respekten för immateriella rättigheter och främja en hög standard för skyddet av dessa rättigheter. Detta bör ta sig uttryck i att man förordar att immateriella rättigheter ska inkluderas och verkställas i handelsavtal, liksom tekniskt samarbete, främjande av diskussioner inom olika internationella forum, kommunikation och utbyte av information samt ytterligare åtgärder inom det operativa samarbetet med tredjeländer och de berörda branscherna.

  [Ändr. 21]

| (17d) | Med sikte på att undanröja internationell handel med varor som gör intrång i immateriella rättigheter anges det i artikel 69 i Trips-avtalet att WTO-medlemmarna ska främja utbyte av information mellan tullmyndigheterna om handel med varor som gör intrång i immateriella rättigheter. Ett sådant informationsutbyte bör göra det möjligt att spåra smugglarnätverk och därigenom stoppa tillverkningen och distributionen av varor som gör intrång i immateriella rättigheter i ett tidigare led av leveranskedjan. Det är därför nödvändigt att fastställa villkoren för utbytet av information mellan tullmyndigheterna i unionen och de berörda myndigheterna i tredjeländerna, inklusive information om uppgiftsskydd.

  [Ändr. 22] |
| --- | --- |

(17d)

Med sikte på att undanröja internationell handel med varor som gör intrång i immateriella rättigheter anges det i artikel 69 i Trips-avtalet att WTO-medlemmarna ska främja utbyte av information mellan tullmyndigheterna om handel med varor som gör intrång i immateriella rättigheter. Ett sådant informationsutbyte bör göra det möjligt att spåra smugglarnätverk och därigenom stoppa tillverkningen och distributionen av varor som gör intrång i immateriella rättigheter i ett tidigare led av leveranskedjan. Det är därför nödvändigt att fastställa villkoren för utbytet av information mellan tullmyndigheterna i unionen och de berörda myndigheterna i tredjeländerna, inklusive information om uppgiftsskydd.

  [Ändr. 22]

| (17e) | I enlighet med unionens mål om att stärka det internationella samarbetet i kampen mot varumärkesförfalskning, pirattillverkning och olaglig parallellhandel med varor som gör intrång i registrerade rättighetshavares immateriella rättigheter har Europeiska observatoriet avseende intrång i immateriella rättigheter en nyckelroll att spela genom att förse alla tullmyndigheter i medlemsstaterna med relevanta uppgifter i god tid för att de ska kunna genomföra lämpliga kontroller av auktoriserade importörer och återförsäljare av varor som misstänks göra intrång i en immateriell rättighet på den inre marknaden, liksom av exportörer till utländska marknader. Denna roll skulle kunna stärkas ytterligare genom att man skapar en databas över autentiska varor och tjänster från unionen som är skyddade med registrerade varumärken, formgivningar och patent. Denna databas skulle också kunna göras tillgänglig för utländska tullmyndigheter som samarbetar med unionen kring bättre skydd och efterlevnadskontroll av immateriella rättigheter.

  [Ändr. 23] |
| --- | --- |

(17e)

I enlighet med unionens mål om att stärka det internationella samarbetet i kampen mot varumärkesförfalskning, pirattillverkning och olaglig parallellhandel med varor som gör intrång i registrerade rättighetshavares immateriella rättigheter har Europeiska observatoriet avseende intrång i immateriella rättigheter en nyckelroll att spela genom att förse alla tullmyndigheter i medlemsstaterna med relevanta uppgifter i god tid för att de ska kunna genomföra lämpliga kontroller av auktoriserade importörer och återförsäljare av varor som misstänks göra intrång i en immateriell rättighet på den inre marknaden, liksom av exportörer till utländska marknader. Denna roll skulle kunna stärkas ytterligare genom att man skapar en databas över autentiska varor och tjänster från unionen som är skyddade med registrerade varumärken, formgivningar och patent. Denna databas skulle också kunna göras tillgänglig för utländska tullmyndigheter som samarbetar med unionen kring bättre skydd och efterlevnadskontroll av immateriella rättigheter.

  [Ändr. 23]

| (18) | Av effektivitetsskäl bör bestämmelserna i rådets förordning (EG) nr 515/97 av den 13 mars 1997 om ömsesidigt bistånd mellan medlemsstaternas administrativa myndigheter och om samarbete mellan dessa och kommissionen för att säkerställa en korrekt tillämpning av tull- och jordbrukslagstiftningen (10) gälla. |
| --- | --- |

(18)

Av effektivitetsskäl bör bestämmelserna i rådets förordning (EG) nr 515/97 av den 13 mars 1997 om ömsesidigt bistånd mellan medlemsstaternas administrativa myndigheter och om samarbete mellan dessa och kommissionen för att säkerställa en korrekt tillämpning av tull- och jordbrukslagstiftningen (10) gälla.

| (19) | Tullmyndigheternas ansvar bör regleras av medlemsstaternas lagstiftning, även om det faktum att tullmyndigheterna beviljar en ansökan om ingripande inte bör ge innehavaren av det beslutet rätt till kompensation för det fall att sådana varor inte upptäcks av ett tullkontor och frigörs eller inga åtgärder vidtas för att kvarhålla varorna. |
| --- | --- |

(19)

Tullmyndigheternas ansvar bör regleras av medlemsstaternas lagstiftning, även om det faktum att tullmyndigheterna beviljar en ansökan om ingripande inte bör ge innehavaren av det beslutet rätt till kompensation för det fall att sådana varor inte upptäcks av ett tullkontor och frigörs eller inga åtgärder vidtas för att kvarhålla varorna.

| (20) | Med hänsyn till att tullmyndigheterna kommer att ingripa vid en ansökan som lämnas i förväg bör innehavaren av beslutet om beviljande av en ansökan om tullmyndigheternas ingripande ersätta dessa för alla de kostnader som de har för att kontrollera efterlevnaden av dennes immateriella rättigheter. Detta bör emellertid inte hindra Innehavaren av beslutet från

  bör emellertid ha rätt
  att begära kompensation från intrångsgöraren eller andra personer som kan vara ansvariga enligt den berörda medlemsstatens lagstiftning
  , såsom vissa förmedlare, till exempel fraktförare
  . När varor kvarhålls på grundval av en begäran från en tredje part baserad på immateriella rättigheter bör de kostnader och skador som uppstår för andra än tullförvaltningarna till följd av ingripandet från tullens sida regleras av den specifika lagstiftningen i varje enskilt fall. [Ändr. 24] |
| --- | --- |

(20)

Med hänsyn till att tullmyndigheterna kommer att ingripa vid en ansökan som lämnas i förväg bör innehavaren av beslutet om beviljande av en ansökan om tullmyndigheternas ingripande ersätta dessa för alla de kostnader som de har för att kontrollera efterlevnaden av dennes immateriella rättigheter. Detta bör emellertid inte hindra Innehavaren av beslutet från

  bör emellertid ha rätt
  att begära kompensation från intrångsgöraren eller andra personer som kan vara ansvariga enligt den berörda medlemsstatens lagstiftning
  , såsom vissa förmedlare, till exempel fraktförare
  . När varor kvarhålls på grundval av en begäran från en tredje part baserad på immateriella rättigheter bör de kostnader och skador som uppstår för andra än tullförvaltningarna till följd av ingripandet från tullens sida regleras av den specifika lagstiftningen i varje enskilt fall. [Ändr. 24]

| (20a) | Genom denna förordning införs en möjlighet för tullmyndigheterna att tillåta att varor som överlämnats för förstöring flyttas, under tullens överinseende, mellan olika platser inom unionens tullområde. Tullmyndigheterna bör uppmuntras att utnyttja denna möjlighet för att underlätta en ekonomiskt och miljömässigt säker förstöring av dessa varor samt i undervisnings- och visningssyfte, samtidigt som lämpliga säkerhetsåtgärder vidtas.

  [Ändr. 25] |
| --- | --- |

(20a)

Genom denna förordning införs en möjlighet för tullmyndigheterna att tillåta att varor som överlämnats för förstöring flyttas, under tullens överinseende, mellan olika platser inom unionens tullområde. Tullmyndigheterna bör uppmuntras att utnyttja denna möjlighet för att underlätta en ekonomiskt och miljömässigt säker förstöring av dessa varor samt i undervisnings- och visningssyfte, samtidigt som lämpliga säkerhetsåtgärder vidtas.

  [Ändr. 25]

| (21) | Tullens kontroll av att immateriella rättigheter efterlevs medför ett utbyte av uppgifter om de beslut som fattas angående ansökningar om ingripande. En sådan databehandling omfattar även personuppgifter och bör ske i enlighet med unionens lagstiftning, som särskilt anges i Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (11) och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter (12). |
| --- | --- |

(21)

Tullens kontroll av att immateriella rättigheter efterlevs medför ett utbyte av uppgifter om de beslut som fattas angående ansökningar om ingripande. En sådan databehandling omfattar även personuppgifter och bör ske i enlighet med unionens lagstiftning, som särskilt anges i Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (11) och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter (12).

| (21a) | Vad databasen beträffar bör följande uppgifter fastställas i unionslagstiftningen: det organ som ska kontrollera och förvalta databasen samt det organ som ska ansvara för att de uppgifter som lagras i databasen behandlas på ett säkert sätt. Varje åtgärd för att införa någon form av driftskompatibilitet eller system för dataöverföring måste i första hand vara förenlig med principen om ändamålsbegränsning, dvs. principen att uppgifter i databasen endast får användas i det syfte för vilket databasen upprättades, och ingen överföring eller sammankoppling i andra syften bör få förekomma. [Ändr. 26] |
| --- | --- |

(21a)

Vad databasen beträffar bör följande uppgifter fastställas i unionslagstiftningen: det organ som ska kontrollera och förvalta databasen samt det organ som ska ansvara för att de uppgifter som lagras i databasen behandlas på ett säkert sätt. Varje åtgärd för att införa någon form av driftskompatibilitet eller system för dataöverföring måste i första hand vara förenlig med principen om ändamålsbegränsning, dvs. principen att uppgifter i databasen endast får användas i det syfte för vilket databasen upprättades, och ingen överföring eller sammankoppling i andra syften bör få förekomma. [Ändr. 26]

| (22) | För att uppnå enhetliga villkor för genomförandet av bestämmelser om formulär för ansökningar om tullmyndigheternas ingripande och ansökningar om förlängning av den period under vilken tullmyndigheterna ska ingripa, bör kommissionen ges genomförandebefogenheter för fastställande av standardformulär. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (13). |
| --- | --- |

(22)

För att uppnå enhetliga villkor för genomförandet av bestämmelser om formulär för ansökningar om tullmyndigheternas ingripande och ansökningar om förlängning av den period under vilken tullmyndigheterna ska ingripa, bör kommissionen ges genomförandebefogenheter för fastställande av standardformulär. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (13).

| (23) | Även om innehållet i de bestämmelser i denna förordning som ska genomföras omfattas av den gemensamma handelspolitiken, bör med hänsyn till den typ av genomförandeakter som ska antas och deras verkan det rådgivande förfarandet användas för antagandet av genomförandeakterna. |
| --- | --- |

(23)

Även om innehållet i de bestämmelser i denna förordning som ska genomföras omfattas av den gemensamma handelspolitiken, bör med hänsyn till den typ av genomförandeakter som ska antas och deras verkan det rådgivande förfarandet användas för antagandet av genomförandeakterna.

| (24) | Förordning (EG) nr 1383/2003 bör upphävas. |
| --- | --- |

(24)

Förordning (EG) nr 1383/2003 bör upphävas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I

SYFTE, TILLÄMPNINGSOMRÅDE OCH DEFINITIONER

Artikel 1

Syfte och tillämpningsområde

1.   I denna förordning fastställs villkor och förfaranden för tullmyndigheternas ingripande när varor som misstänks göra intrång i en immateriell rättighet är eller borde ha varit föremål för tullövervakning inom unionens tullområde.

2.   Denna förordning ska inte tillämpas på varor som har övergått till fri omsättning enligt förfarandet för användning för särskilda ändamål i enlighet med artikel 82 i förordning (EEG) nr 2913/92.

3.   Denna förordning ska inte inverka på medlemsstaternas och unionens immaterialrätt.

4.   Denna förordning ska inte tillämpas på varor av icke-kommersiell karaktär som ingår i resandes personliga bagage.

4a.
     
  Denna förordning ska tillämpas på varor som transiteras genom unionens tullområde och som misstänks göra intrång i en immateriell rättighet. [Ändr. 27]

Artikel 2

Definitioner

I denna förordning gäller följande definitioner:

1.   immateriell rättighet:

| (a) | ett varumärke, |
| --- | --- |

(a)

ett varumärke,

| (b) | en formgivning, |
| --- | --- |

(b)

en formgivning,

| (c) | en upphovsrätt eller närstående rättighet enligt lagstiftningen i en medlemsstat, |
| --- | --- |

(c)

en upphovsrätt eller närstående rättighet enligt lagstiftningen i en medlemsstat,

| (d) | en geografisk beteckning, |
| --- | --- |

(d)

en geografisk beteckning,

| (e) | ett patent enligt lagstiftningen i en medlemsstat, |
| --- | --- |

(e)

ett patent enligt lagstiftningen i en medlemsstat,

| (f) | ett tilläggsskydd för läkemedel enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 469/2009 av den 6 maj 2009 om tilläggsskydd för läkemedel (14), |
| --- | --- |

(f)

ett tilläggsskydd för läkemedel enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 469/2009 av den 6 maj 2009 om tilläggsskydd för läkemedel (14),

| (g) | ett tilläggsskydd för växtskyddsmedel enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1610/96 av den 23 juli 1996 om införande av tilläggsskydd för växtskyddsmedel (15), |
| --- | --- |

(g)

ett tilläggsskydd för växtskyddsmedel enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1610/96 av den 23 juli 1996 om införande av tilläggsskydd för växtskyddsmedel (15),

| (h) | en rättighet enligt gemenskapens växtförädlarrätt, i enlighet med rådets förordning (EG) nr 2100/94 av den 27 juli 1994 om gemenskapens växtförädlarrätt (16), |
| --- | --- |

(h)

en rättighet enligt gemenskapens växtförädlarrätt, i enlighet med rådets förordning (EG) nr 2100/94 av den 27 juli 1994 om gemenskapens växtförädlarrätt (16),

| (i) | en rättighet enligt växtförädlarrätten i en medlemsstat, |
| --- | --- |

(i)

en rättighet enligt växtförädlarrätten i en medlemsstat,

| (j) | ett kretsmönster i halvledarprodukter enligt lagstiftningen i en medlemsstat, |
| --- | --- |

(j)

ett kretsmönster i halvledarprodukter enligt lagstiftningen i en medlemsstat,

| (k) | ett bruksmönster
  i den utsträckning det skyddas som en exklusiv immateriell rättighet
  enligt lagstiftningen i en medlemsstat, [Ändr. 28] |
| --- | --- |

(k)

ett bruksmönster
  i den utsträckning det skyddas som en exklusiv immateriell rättighet
  enligt lagstiftningen i en medlemsstat, [Ändr. 28]

| (l) | ett handelsnamn i den utsträckning det skyddas som en exklusiv immateriell rättighet enligt lagstiftningen i en medlemsstat, |
| --- | --- |

(l)

ett handelsnamn i den utsträckning det skyddas som en exklusiv immateriell rättighet enligt lagstiftningen i en medlemsstat,

| (m) | varje annan rätt som fastställs som en exklusiv immateriell rättighet i unionslagstiftningen. |
| --- | --- |

(m)

varje annan rätt som fastställs som en exklusiv immateriell rättighet i unionslagstiftningen.

2.   varumärke:

| (a) | ett gemenskapsvarumärke enligt rådets förordning (EG) nr 207/2009 av den 26 februari 2009 om gemenskapsvarumärken (17), |
| --- | --- |

(a)

ett gemenskapsvarumärke enligt rådets förordning (EG) nr 207/2009 av den 26 februari 2009 om gemenskapsvarumärken (17),

| (b) | ett varumärke som har registrerats i en medlemsstat eller, vad avser Belgien, Luxemburg eller Nederländerna, hos Benelux byrå för immateriell äganderätt, |
| --- | --- |

(b)

ett varumärke som har registrerats i en medlemsstat eller, vad avser Belgien, Luxemburg eller Nederländerna, hos Benelux byrå för immateriell äganderätt,

| (c) | ett varumärke som är föremål för en internationell registrering med rättsverkan i en medlemsstat, |
| --- | --- |

(c)

ett varumärke som är föremål för en internationell registrering med rättsverkan i en medlemsstat,

| (d) | ett varumärke som är föremål för en internationell registrering med rättsverkan i unionen. |
| --- | --- |

(d)

ett varumärke som är föremål för en internationell registrering med rättsverkan i unionen.

3.   formgivning:

| (a) | en gemenskapsformgivning enligt förordning (EG) nr 6/2002 av den 12 december 2001 om gemenskapsformgivning (18), |
| --- | --- |

(a)

en gemenskapsformgivning enligt förordning (EG) nr 6/2002 av den 12 december 2001 om gemenskapsformgivning (18),

| (b) | en formgivning som har registrerats i en medlemsstat, |
| --- | --- |

(b)

en formgivning som har registrerats i en medlemsstat,

| (c) | en formgivning som är föremål för en internationell registrering med rättsverkan i en medlemsstat, |
| --- | --- |

(c)

en formgivning som är föremål för en internationell registrering med rättsverkan i en medlemsstat,

| (d) | en formgivning som är föremål för en internationell registrering med rättsverkan i unionen. |
| --- | --- |

(d)

en formgivning som är föremål för en internationell registrering med rättsverkan i unionen.

4.   geografisk beteckning:

| (a) | en geografisk beteckning eller en ursprungsbeteckning som skyddats för jordbruksprodukter och livsmedel enligt rådets förordning (EG) nr 510/2006 av den 20 mars 2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel (19), |
| --- | --- |

(a)

en geografisk beteckning eller en ursprungsbeteckning som skyddats för jordbruksprodukter och livsmedel enligt rådets förordning (EG) nr 510/2006 av den 20 mars 2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel (19),

| (b) | en ursprungsbeteckning eller geografisk beteckning för vin enligt rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden) (20), |
| --- | --- |

(b)

en ursprungsbeteckning eller geografisk beteckning för vin enligt rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden) (20),

| (c) | en geografisk beteckning för aromatiserade viner enligt rådets förordning (EEG) nr 1601/91 av den 10 juni 1991 om allmänna bestämmelser för definition, beskrivning och presentation av aromatiserade viner, aromatiserade vinbaserade drycker och aromatiserade drinkar baserade på vinprodukter (21), |
| --- | --- |

(c)

en geografisk beteckning för aromatiserade viner enligt rådets förordning (EEG) nr 1601/91 av den 10 juni 1991 om allmänna bestämmelser för definition, beskrivning och presentation av aromatiserade viner, aromatiserade vinbaserade drycker och aromatiserade drinkar baserade på vinprodukter (21),

| (d) | en geografisk beteckning för spritdrycker enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 110/2008 av den 15 januari 2008 om definition, beskrivning, presentation och märkning av, samt skydd av geografiska beteckningar för, spritdrycker, samt om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 1576/89 (22), |
| --- | --- |

(d)

en geografisk beteckning för spritdrycker enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 110/2008 av den 15 januari 2008 om definition, beskrivning, presentation och märkning av, samt skydd av geografiska beteckningar för, spritdrycker, samt om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 1576/89 (22),

| (e) | en geografisk beteckning för andra produkter än viner, spritdrycker, jordbruksprodukter eller livsmedel i den utsträckning den fastställs som en exklusiv immateriell rättighet i en medlemsstats lagstiftning eller i unionslagstiftning, |
| --- | --- |

(e)

en geografisk beteckning för andra produkter än viner, spritdrycker, jordbruksprodukter eller livsmedel i den utsträckning den fastställs som en exklusiv immateriell rättighet i en medlemsstats lagstiftning eller i unionslagstiftning,

| (f) | en geografisk beteckning enligt avtal mellan unionen och tredjeländer vilken förtecknas som sådan i dessa avtal. |
| --- | --- |

(f)

en geografisk beteckning enligt avtal mellan unionen och tredjeländer vilken förtecknas som sådan i dessa avtal.

5.   varumärkesförfalskade varor:

| (a) | varor som har utsatts för en åtgärd som innebär ett intrång i ett varumärke och som utan tillstånd har försetts med ett varumärke som är identiskt med det giltigt registrerade varumärket för varor av samma slag eller som i väsentliga drag inte kan skiljas från ett sådant varumärke
  , liksom varje varumärkessymbol, även om den föreligger separat, och allt emballagematerial som är försett med varumärken för varumärkesförfalskade varor
  , [Ändr. 29] |
| --- | --- |

(a)

varor som har utsatts för en åtgärd som innebär ett intrång i ett varumärke och som utan tillstånd har försetts med ett varumärke som är identiskt med det giltigt registrerade varumärket för varor av samma slag eller som i väsentliga drag inte kan skiljas från ett sådant varumärke
  , liksom varje varumärkessymbol, även om den föreligger separat, och allt emballagematerial som är försett med varumärken för varumärkesförfalskade varor
  , [Ändr. 29]

| (b) | varor som har utsatts för en åtgärd som innebär ett intrång i en geografisk beteckning och som är försedda med eller beskrivs med ett namn eller uttryck som är skyddat för den geografiska beteckningen. |
| --- | --- |

(b)

varor som har utsatts för en åtgärd som innebär ett intrång i en geografisk beteckning och som är försedda med eller beskrivs med ett namn eller uttryck som är skyddat för den geografiska beteckningen.

6.   pirattillverkade varor: varor som har utsatts för en åtgärd som innebär ett intrång i en upphovsrätt, närstående rättighet eller formgivning och som är eller innehåller kopior som tillverkats utan medgivande från innehavaren av en upphovsrätt, närstående rättighet eller formgivning, oavsett om rättigheten är registrerad, eller från en person som har ett tillstånd av rättighetshavaren i tillverkningslandet.

7.   varor som misstänks göra intrång i en immateriell rättighet: varor avseende vilka det vid första anblicken finns tillräcklig bevisning

  tillräckliga indicier
  för att tullmyndigheterna i den medlemsstat där varorna påträffas ska dra slutsatsen att det rör sig om [Ändr. 30]

8.   ansökan: en begäran till tullmyndigheterna om att dessa ska ingripa i ett fall där varor misstänks göra intrång i en immateriell rättighet.

9.   nationell ansökan: en ansökan om att tullmyndigheterna i en medlemsstat ska ingripa i den medlemsstaten.

10.   unionsansökan: en ansökan som lämnas i en medlemsstat om att tullmyndigheterna i den medlemsstaten och i en eller flera andra medlemsstater ska ingripa i sina respektive medlemsstater.

11.   sökanden: den person som lämnar en ansökan i sitt eget namn.

12.   varuinnehavare: den person som äger varorna eller har en liknande förfoganderätt över dem eller som har fysisk kontroll över dem.

13.   deklarant: den deklarant

  person
  som avses i artikel 4.18 i förordning (EEG) nr 2913/92

  avger en tulldeklaration i eget namn eller den person i vars namn en tulldeklaration avges
  . [Ändr. 33]

14.   förstöring: fysisk förstöring, återvinning eller bortskaffande av varor på ett icke-kommersiellt sätt och så att skada för innehavaren av beslutet om beviljande av ansökan utesluts.

15.   tullövervakning: den övervakning från tullmyndigheternas sida som avses i artikel 4.13 i förordning (EEG) nr 2913/92

  varje allmän åtgärd som vidtas av tullmyndigheterna i syfte att sörja för att tullagstiftningen och, i förekommande fall, andra bestämmelser som gäller varor som omfattas av sådana åtgärder, iakttas
  . [Ändr. 34]

16.   unionens tullområde: det gemenskapens tullområde som avses i artikel 3 i förordning (EEG) nr 2913/92.

17.   frigörande av varor: den handling varigenom tullmyndigheterna gör varor tillgängliga för de ändamål som föreskrivs enligt det tullförfarande till vilket varorna har hänförts.

17a.
     liten sändning:
  ett enda paket av kommersiell karaktär som

17b.
     lättförstörbar vara:

Artikel 3

Tillämplig lagstiftning

Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 8 i förordning (EG) nr 864/2007 av den 11 juli 2007 om tillämplig lag för utomobligatoriska förpliktelser (Rom II) (23) ska lagstiftningen i den medlemsstat där varorna konstateras befinna sig i någon av de situationer som avses i artikel 1.1 tillämpas vid fastställandet av huruvida användningen av dessa varor ger upphov till en misstanke om intrång i en immateriell rättighet eller har inneburit ett intrång i en immateriell rättighet.

KAPITEL II

ANSÖKAN OM TULLMYNDIGHETERNAS INGRIPANDE

Avsnitt 1

INLÄMNING AV ANSÖKNINGAR OM INGRIPANDE

Artikel 4

Personer som har rätt att lämna en ansökan

1.   Följande personer ska ha rätt att lämna en nationell ansökan eller en unionsansökan:

| a) | Innehavare av immateriella rättigheter. |
| --- | --- |

a)

Innehavare av immateriella rättigheter.

| b) | Organisationer för kollektiv förvaltning av immateriella rättigheter som regelmässigt erkänns ha rätt att företräda

  lagligen företräder
  innehavare av upphovsrätter eller närstående rättigheter. [Ändr. 37] |
| --- | --- |

b)

Organisationer för kollektiv förvaltning av immateriella rättigheter som regelmässigt erkänns ha rätt att företräda

  lagligen företräder
  innehavare av upphovsrätter eller närstående rättigheter. [Ändr. 37]

| c) | Organ som tillvaratar branschintressen och som regelmässigt erkänns ha rätt att företräda

  lagligen företräder
  innehavare av immateriella rättigheter. [Ändr. 38] |
| --- | --- |

c)

Organ som tillvaratar branschintressen och som regelmässigt erkänns ha rätt att företräda

  lagligen företräder
  innehavare av immateriella rättigheter. [Ändr. 38]

| d) | Grupper enligt artikel 5.1 i förordning (EG) nr 510/2006, producentgrupper enligt artikel 118e i förordning (EG) nr 1234/2007 eller liknande grupper av producenter som föreskrivs i unionslagstiftningen om geografiska beteckningar och som företräder producenter av en geografisk beteckning eller företrädare för sådana grupper; aktörer som har rätt att använda en geografisk beteckning och kontrollorgan som är behöriga för en sådan geografisk beteckning. |
| --- | --- |

d)

Grupper enligt artikel 5.1 i förordning (EG) nr 510/2006, producentgrupper enligt artikel 118e i förordning (EG) nr 1234/2007 eller liknande grupper av producenter som föreskrivs i unionslagstiftningen om geografiska beteckningar och som företräder producenter av en geografisk beteckning eller företrädare för sådana grupper; aktörer som har rätt att använda en geografisk beteckning och kontrollorgan som är behöriga för en sådan geografisk beteckning.

2.   Utöver de personer som anges i punkt 1 ska följande personer ha rätt att lämna en nationell ansökan:

| a) | Alla andra personer som har tillstånd att använda immateriella rättigheter. |
| --- | --- |

a)

Alla andra personer som har tillstånd att använda immateriella rättigheter.

| b) | Grupper av producenter som föreskrivs i medlemsstatslagstiftning om geografiska beteckningar och som företräder producenter av en geografisk beteckning eller företrädare för sådana grupper, aktörer som har rätt att använda en geografisk beteckning och kontrollorgan som är behöriga för en sådan geografisk beteckning. |
| --- | --- |

b)

Grupper av producenter som föreskrivs i medlemsstatslagstiftning om geografiska beteckningar och som företräder producenter av en geografisk beteckning eller företrädare för sådana grupper, aktörer som har rätt att använda en geografisk beteckning och kontrollorgan som är behöriga för en sådan geografisk beteckning.

3.   Utöver de personer som avses i punkt 1 ska en innehavare av ett exklusivt tillstånd som omfattar unionens tullområde ha rätt att lämna en unionsansökan.

4.   För att personer ska ha rätt att lämna en ansökan i enlighet med punkterna 1, 2 och 3 ska de ha möjlighet att inleda ett förfarande för intrång i en immateriell rättighet i den medlemsstat där varorna påträffas.

Artikel 5

Immateriella rättigheter som täcks av unionsansökningar

En unionsansökan får lämnas när det gäller en immateriell rättighet som gäller i hela unionen.

Artikel 6

Inlämning av en ansökan

1.   När användning av varor misstänks utgöra ett intrång i en immateriell rättighet får de personer som avses i artikel 4 begära ett ingripande från tullmyndigheternas sida genom att lämna en ansökan till den behöriga tullenheten. Ansökan ska upprättas på det formulär som avses i punkt 3.

1a.
     
  De personer som avses i artikel 4 ska lämna in endast en ansökan för varje immateriell rättighet som skyddas i en medlemsstat eller i unionen. [Ändr. 39]

2.   Varje medlemsstat ska utse den tullenhet som är behörig att ta emot och behandla ansökningar. Medlemsstaten ska informera kommissionen om detta, och kommissionen ska offentliggöra en förteckning över de behöriga tullenheter som medlemsstaterna utsett.

3.   Kommissionen ska fastställa ett ansökningsformulär med hjälp av genomförandeakter. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 29.2.
  Vid utövandet av sina genomförandebefogenheter ska kommissionen samråda med Europeiska datatillsynsmannen. [Ändr. 40]

I formuläret ska det särskilt begäras att sökanden lämnar följande information:

| (a) | Uppgifter om sig själv. |
| --- | --- |

(a)

Uppgifter om sig själv.

| (b) | Sökandens status enligt artikel 4. |
| --- | --- |

(b)

Sökandens status enligt artikel 4.

| (c) | Styrkande handlingar som kan övertyga tullenheten om att sökanden är en person med rätt att lämna en ansökan. |
| --- | --- |

(c)

Styrkande handlingar som kan övertyga tullenheten om att sökanden är en person med rätt att lämna en ansökan.

| (d) | Bemyndigande för fysiska eller juridiska personer som företräder sökanden, i enlighet med lagstiftningen i den medlemsstat där ansökan lämnas. |
| --- | --- |

(d)

Bemyndigande för fysiska eller juridiska personer som företräder sökanden, i enlighet med lagstiftningen i den medlemsstat där ansökan lämnas.

| (e) | De immateriella rättigheter vars efterlevnad ska kontrolleras. |
| --- | --- |

(e)

De immateriella rättigheter vars efterlevnad ska kontrolleras.

| (f) | När det gäller en unionsansökan, den eller de medlemsstater där tullens ingripande begärs. |
| --- | --- |

(f)

När det gäller en unionsansökan, den eller de medlemsstater där tullens ingripande begärs.

| (g) | Specifika och tekniska uppgifter om de autentiska varorna, inklusive
  märkning, såsom streckkodsmärkning, och
  vid behov bilder. [Ändr. 41] |
| --- | --- |

(g)

Specifika och tekniska uppgifter om de autentiska varorna, inklusive
  märkning, såsom streckkodsmärkning, och
  vid behov bilder. [Ändr. 41]

| (h) | Uppgifter som gör att tullmyndigheterna lätt kan identifiera berörda varor och som ska bifogas formuläret. |
| --- | --- |

(h)

Uppgifter som gör att tullmyndigheterna lätt kan identifiera berörda varor och som ska bifogas formuläret.

| (i) | Uppgifter som är relevanta för tullmyndigheternas analys och bedömning av risken för att intrång görs i berörda immateriella rättigheter
  , till exempel uppgifter om auktoriserade återförsäljare
  . [Ändr. 42] |
| --- | --- |

(i)

Uppgifter som är relevanta för tullmyndigheternas analys och bedömning av risken för att intrång görs i berörda immateriella rättigheter
  , till exempel uppgifter om auktoriserade återförsäljare
  . [Ändr. 42]

| (j) | Namn på och adress till de företrädare för sökanden som har ansvar för juridiska och tekniska frågor. |
| --- | --- |

(j)

Namn på och adress till de företrädare för sökanden som har ansvar för juridiska och tekniska frågor.

| (k) | Ett åtagande från sökanden om att underrätta den behöriga tullenheten om någon av de situationer som anges i artikel 14 uppstår. |
| --- | --- |

(k)

Ett åtagande från sökanden om att underrätta den behöriga tullenheten om någon av de situationer som anges i artikel 14 uppstår.

| (l) | Ett åtagande från sökanden om att vidarebefordra och uppdatera alla uppgifter som är relevanta för tullmyndigheternas analys och bedömning av risken för att intrång görs i berörda immateriella rättigheter. |
| --- | --- |

(l)

Ett åtagande från sökanden om att vidarebefordra och uppdatera alla uppgifter som är relevanta för tullmyndigheternas analys och bedömning av risken för att intrång görs i berörda immateriella rättigheter.

| (m) | Ett åtagande från sökanden om att ta på sig ansvaret under de omständigheter som anges i artikel 26. |
| --- | --- |

(m)

Ett åtagande från sökanden om att ta på sig ansvaret under de omständigheter som anges i artikel 26.

| (n) | Ett åtagande från sökanden om att bära de kostnader som avses i artikel 27, på de villkor som anges i den artikeln. |
| --- | --- |

(n)

Ett åtagande från sökanden om att bära de kostnader som avses i artikel 27, på de villkor som anges i den artikeln.

| (o) | Att sökanden går med på att de uppgifter som denne lämnar kommer att behandlas av kommissionen.
  [Ändr. 43] |
| --- | --- |

(o)

Att sökanden går med på att de uppgifter som denne lämnar kommer att behandlas av kommissionen.
  [Ändr. 43]

Ansökan ska innehålla den information som ska lämnas till den registrerade enligt förordning (EG) nr 45/2001 och de nationella lagarna för genomförande av direktiv 95/46/EG.

  [Ändr. 44]

4.   När det finns datorsystem för mottagande och behandling av ansökningar ska dessa lämnas med hjälp av elektronisk databehandlingsteknik.
  Medlemsstaterna ska göra dessa system tillgängliga senast den 1 januari 2014. [Ändr. 45]

5.   Om en ansökan lämnas efter det att tullmyndigheterna lämnat underrättelse om att varors frigörande har skjutits upp eller att varor kvarhållits enligt artikel 17.4, ska denna ansökan uppfylla följande tilläggskrav:

| a) | Den ska lämnas till den behöriga tullenheten inom fyra arbetsdagar efter underrättelsen om att varors frigörande har skjutits upp eller att varor kvarhållits. |
| --- | --- |

a)

Den ska lämnas till den behöriga tullenheten inom fyra arbetsdagar efter underrättelsen om att varors frigörande har skjutits upp eller att varor kvarhållits.

| b) | Den ska vara en nationell ansökan. |
| --- | --- |

b)

Den ska vara en nationell ansökan.

| c) | Den ska innehålla de uppgifter som föreskrivs i punkt 3. Sökanden får dock utelämna de uppgifter som avses i punkt 3 g–i. |
| --- | --- |

c)

Den ska innehålla de uppgifter som föreskrivs i punkt 3. Sökanden får dock utelämna de uppgifter som avses i punkt 3 g–i.

Avsnitt 2

BESLUT BETRÄFFANDE ANSÖKNINGAR OM INGRIPANDE

Artikel 7

Behandling av en ansökan

1.   När den behöriga tullenheten mottar en ansökan och finner att den inte innehåller alla de uppgifter som föreskrivs i artikel 6.3 ska tullenheten begära att sökanden lämnar de uppgifter som saknas inom tio arbetsdagar efter att den skickat underrättelse om detta.

I sådana fall ska den tidsfrist som avses i artikel 8 första stycket skjutas upp tills de berörda uppgifterna har mottagits.

2.   Om sökanden inte lämnar de saknade uppgifterna inom den tidsfrist som avses i punkt 1 ska

  får
  den behöriga tullenheten avslå ansökan.
  I detta fall ska den behöriga tullenheten ange skälen till sitt beslut och lämna information om överklagandeförfarandet. [Ändr. 46]

3.   Sökanden ska inte krävas på någon avgift för de administrativa kostnader som behandlingen av ansökan leder till.

Artikel 8

Underrättelse om beslut om beviljande eller avslående av en ansökan om ingripande

Den behöriga tullenheten ska underrätta sökanden om sitt beslut om beviljande eller avslående av ansökan inom 30 arbetsdagar efter mottagandet av ansökan.

När sökanden tidigare har underrättats om att tullmyndigheterna har skjutit upp varornas frigörande eller har kvarhållit varorna ska emellertid den behöriga tullenheten underrätta sökanden om sitt beslut om beviljande eller avslående av ansökan inom en arbetsdag efter mottagandet av ansökan.

Artikel 9

Beslut beträffande en ansökan om ingripande

1.   Beslut om beviljande av en nationell ansökan, beslut om återkallande eller ändring av sådana beslut och beslut om förlängning av den period under vilken tullmyndigheterna ska ingripa ska, i den medlemsstat där den nationella ansökan lämnats, börja gälla från och med dagen för antagande av beslutet.

2.   Beslut om beviljande av en unionsansökan, beslut om återkallande eller ändring av sådana beslut och beslut om förlängning av den period under vilken tullmyndigheterna ska ingripa ska börja gälla enligt följande:

| (a) | I den medlemsstat där ansökan lämnats, från och med dagen för antagande av beslutet. |
| --- | --- |

(a)

I den medlemsstat där ansökan lämnats, från och med dagen för antagande av beslutet.

| (b) | I alla andra medlemsstater där ett ingripande från tullmyndigheternas sida begärs, från och med den dag tullmyndigheterna underrättats i enlighet med artikel 13.2, förutsatt att innehavaren av beslutet har fullgjort sina skyldigheter enligt artikel 27.3. |
| --- | --- |

(b)

I alla andra medlemsstater där ett ingripande från tullmyndigheternas sida begärs, från och med den dag tullmyndigheterna underrättats i enlighet med artikel 13.2, förutsatt att innehavaren av beslutet har fullgjort sina skyldigheter enligt artikel 27.3.

Artikel 10

Period under vilken tullmyndigheterna ska ingripa

1.   Vid beviljandet av en ansökan ska den behöriga tullenheten ange under vilken period tullmyndigheterna ska ingripa.

Perioden ska börja löpa dagen för beslutet om beviljande av ansökan och får inte överstiga ett år.

2.   När en ansökan som lämnas efter tullmyndigheternas underrättelse om att varors frigörande har skjutits upp eller att varor kvarhållits enligt artikel 17.4 inte innehåller de uppgifter som avses i artikel 6.3 g–i, ska ansökan beviljas endast i fråga om uppskjutande av varors frigörande eller kvarhållande av varor.

3.   När en immateriell rättighet upphör att gälla eller när sökanden av andra skäl upphör att vara den person som har rätt att lämna en ansökan ska tullmyndigheterna inte längre ingripa. De tullmyndigheter som fattade beslutet om beviljande av ansökan ska återkalla eller ändra beslutet i enlighet härmed.

Artikel 11

Förlängning av den period under vilken tullmyndigheterna ska ingripa

1.   När den period under vilken tullmyndigheterna ska ingripa löper ut, och förutsatt att innehavaren av beslutet betalat de skulder till tullmyndigheterna som denne ådragit sig enligt denna förordning, får den tullenhet som fattade det ursprungliga beslutet, på begäran av innehavaren av beslutet om beviljande av ansökan, förlänga denna period.

2.   Om begäran om förlängning av den period under vilken tullmyndigheterna ska ingripa görs mindre än 30 arbetsdagar innan beslutet löper ut, får den behöriga tullenheten avslå begäran om förlängning.

3.   I begäran om förlängning ska sökanden upplysa om alla ändringar av de uppgifter som tillhandahållits enligt artikel 6.3.

4.   Den behöriga tullenheten ska underrätta innehavaren av beslutet om beviljande av ansökan om sitt beslut om förlängning inom 30 arbetsdagar efter mottagandet av begäran om förlängning.

5.   Den förlängda period under vilken tullmyndigheterna ska ingripa ska börja löpa dagen för beslutet om beviljande av förlängning och får inte överstiga ett år.

När en immateriell rättighet upphör att gälla eller när sökanden av andra skäl upphör att vara den person som har rätt att lämna en ansökan ska tullmyndigheterna inte längre ingripa. De tullmyndigheter som fattade beslutet om beviljande av förlängning ska återkalla eller ändra beslutet i enlighet härmed.

6.   Innehavaren av beslutet ska inte krävas på någon avgift för de administrativa kostnader som behandlingen av begäran om förlängning leder till.

7.   Kommissionen ska fastställa ett formulär för begäran om förlängning med hjälp av genomförandeakter. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 29.2.

Artikel 12

Ändring av ett beslut när det gäller immateriella rättigheter

Den behöriga tullenhet som fattat beslutet om beviljande av ansökan får på begäran av innehavaren av det beslutet ändra förteckningen över de immateriella rättigheter som omfattas av beslutet.

När det gäller ett beslut om beviljande av en unionsansökan får en ändring som består i tillägg av ytterligare immateriella rättigheter bara avse sådana immateriella rättigheter som omfattas av artikel 5.

Artikel 13

Den behöriga tullenhetens underrättelseskyldigheter

1.   Den behöriga tullenhet till vilken en nationell ansökan har lämnats ska vidarebefordra följande beslut till tullkontoren i sin medlemsstat omedelbart efter det att besluten fattats:

| (a) | Beslut om beviljande av en nationell ansökan. |
| --- | --- |

(a)

Beslut om beviljande av en nationell ansökan.

| (b) | Beslut om återkallande av beslut om beviljande av en nationell ansökan. |
| --- | --- |

(b)

Beslut om återkallande av beslut om beviljande av en nationell ansökan.

| (c) | Beslut om ändring av beslut om beviljande av en nationell ansökan. |
| --- | --- |

(c)

Beslut om ändring av beslut om beviljande av en nationell ansökan.

| (d) | Beslut om förlängning av den period under vilken tullmyndigheterna ska ingripa. |
| --- | --- |

(d)

Beslut om förlängning av den period under vilken tullmyndigheterna ska ingripa.

2.   Den behöriga tullenhet till vilken en unionsansökan har lämnats ska vidarebefordra följande beslut till den behöriga tullenheten i den eller de medlemsstater som anges i unionsansökan:

| (a) | Beslut om beviljande av en unionsansökan. |
| --- | --- |

(a)

Beslut om beviljande av en unionsansökan.

| (b) | Beslut om återkallande av beslut om beviljande av en unionsansökan. |
| --- | --- |

(b)

Beslut om återkallande av beslut om beviljande av en unionsansökan.

| (c) | Beslut om ändring av beslut om beviljande av en unionsansökan. |
| --- | --- |

(c)

Beslut om ändring av beslut om beviljande av en unionsansökan.

| (d) | Beslut om förlängning av eller om vägran att förlänga den period under vilken tullmyndigheterna ska ingripa. |
| --- | --- |

(d)

Beslut om förlängning av eller om vägran att förlänga den period under vilken tullmyndigheterna ska ingripa.

| (e) | Beslut om upphävande av tullmyndigheternas ingripande enligt artikel 15.2. |
| --- | --- |

(e)

Beslut om upphävande av tullmyndigheternas ingripande enligt artikel 15.2.

Den behöriga tullenheten i den eller de medlemsstater som anges i unionsansökan ska därefter omedelbart vidarebefordra dessa beslut till tullkontoren.

3.   När den centrala databas hos kommissionen som avses i artikel 31.3 har inrättats ska samtliga utbyten av uppgifter om beslut om ansökningar om ingripande, åtföljande dokument och underrättelser mellan medlemsstaternas tullmyndigheter ske via den databasen.

Artikel 14

Underrättelseskyldigheter för innehavaren av ett beslut om beviljande av en ansökan

Innehavaren av ett beslut om beviljande av en ansökan ska
  inom fem arbetsdagar
  underrätta den behöriga tullenhet som fattade beslutet i följande fall: [Ändr. 47]

| a) | När en immateriell rättighet som täcks av ansökan upphör att gälla. |
| --- | --- |

a)

När en immateriell rättighet som täcks av ansökan upphör att gälla.

| b) | När innehavaren av beslutet av andra skäl upphör att vara den person som har rätt att lämna en ansökan. |
| --- | --- |

b)

När innehavaren av beslutet av andra skäl upphör att vara den person som har rätt att lämna en ansökan.

| c) | När de uppgifter som tillhandahållits enligt artikel 6.3 ändras. |
| --- | --- |

c)

När de uppgifter som tillhandahållits enligt artikel 6.3 ändras.

Artikel 15

Innehavaren av ett beslut om beviljande av en ansökan fullgör inte sina skyldigheter

1.   När innehavaren av ett beslut om beviljande av en ansökan använder de uppgifter som lämnats av tullmyndigheterna för andra ändamål än de som föreskrivs i artikel 19 får den behöriga tullenheten

| a) | upphäva beslutet om beviljande av ansökan i den medlemsstat där uppgifterna lämnats eller använts till och med utgången av den period under vilken tullmyndigheterna ska ingripa, |
| --- | --- |

a)

upphäva beslutet om beviljande av ansökan i den medlemsstat där uppgifterna lämnats eller använts till och med utgången av den period under vilken tullmyndigheterna ska ingripa,

| b) | vägra att förlänga den period under vilken tullmyndigheterna ska ingripa. |
| --- | --- |

b)

vägra att förlänga den period under vilken tullmyndigheterna ska ingripa.

2.   Den behöriga tullenheten får besluta att upphäva tullmyndigheternas ingripande till och med utgången av den period under vilken dessa myndigheter ska ingripa, om innehavaren av beslutet

| a) | inte fullgör sina underrättelseskyldigheter enligt artikel 14, |
| --- | --- |

a)

inte fullgör sina underrättelseskyldigheter enligt artikel 14,

| b) | inte iakttar reglerna i artikel 18.2 om återlämnande av varuprov,
  [Ändr. 48] |
| --- | --- |

b)

inte iakttar reglerna i artikel 18.2 om återlämnande av varuprov,
  [Ändr. 48]

| c) | inte fullgör sina skyldigheter enligt artikel 27.1 och 27.3 i fråga om kostnader och översättning, |
| --- | --- |

c)

inte fullgör sina skyldigheter enligt artikel 27.1 och 27.3 i fråga om kostnader och översättning,

| d) | inte inleder ett förfarande enligt artikel 20.1, 23.4

  20.4
  eller 24.9. [Ändr. 49] |
| --- | --- |

d)

inte inleder ett förfarande enligt artikel 20.1, 23.4

  20.4
  eller 24.9. [Ändr. 49]

När det gäller en unionsansökan ska beslutet om att upphäva tullmyndigheternas ingripande gälla enbart i den medlemsstat där beslutet fattas.

KAPITEL III

BESTÄMMELSER OM TULLMYNDIGHETERNAS INGRIPANDE

Avsnitt 1

KVARHÅLLANDE ELLER UPPSKJUTANDE AV FRIGÖRANDE AV SÅDANA VAROR SOM MISSTÄNKS GÖRA INTRÅNG I EN IMMATERIELL RÄTTIGHET

Artikel 16

Kvarhållande av varor eller uppskjutande av varors frigörande efter beviljande av en ansökan

1.   När en medlemsstats tullmyndigheter i någon av de situationer som avses i artikel 1.1 identifierar varor som misstänks göra intrång i en immateriell rättighet som täcks av ett beslut om beviljande av en ansökan om ingripande, ska de fatta ett beslut om att skjuta upp frigörandet av varorna eller att kvarhålla varorna

  dem
  . [Ändr. 50]

2.   Innan tullmyndigheterna fattar ett beslut om uppskjutande av

  skjuter upp
  varors frigörande eller om kvarhållande av

  kvarhåller
  varor kan de begära att innehavaren av beslutet om beviljande av ansökan ska tillhandahålla dem alla relevanta uppgifter. Tullmyndigheterna får

  ska
  även lämna uppgifter till innehavaren av beslutet
  , på dennes begäran,
  om det faktiska eller uppskattade antalet varor och deras beskaffenhet samt vid behov bilder på

  fotografier av
  dessa varor. [Ändr. 51]

3.   Innan

  Om de varor som misstänks göra intrång i immateriella rättigheter inte är varumärkesförfalskade eller pirattillverkade varor, ska
  tullmyndigheterna fattar ett beslut om att skjuta upp varors frigörande eller att kvarhålla varor ska de meddela denna avsikt till deklaranten eller, om det rör sig om kvarhållande, varuinnehavaren
  innan de skjuter upp varornas frigörande eller kvarhåller varorna
  . Deklaranten eller varuinnehavaren ska ges möjlighet att uttrycka sina synpunkter inom tre arbetsdagar efter
  det
  att meddelandet skickats

  har mottagits
  . [Ändr. 52]

3a.
     
  Om varor som misstänks vara en imitation eller kopia av en vara som omfattas av en immateriell rättighet i unionen hänförs till ett suspensivt arrangemang, ska tullmyndigheterna begära att deklaranten eller varuinnehavaren lägger fram tillräcklig bevisning för att varornas slutliga bestämmelseort ligger utanför unionens territorium; denna bevisning ska läggas fram inom tre arbetsdagar efter det att begäran mottagits. Om det inte finns tillräckliga bevis om motsatsen, ska tullmyndigheterna utgå från att den slutliga bestämmelseorten är unionens territorium.

Kommissionen ska senast den ... (24) anta genomförandeakter med riktlinjer som gör det möjligt för tullmyndigheterna att bedöma risken för att de varor som avses i första stycket omdirigeras till unionens marknad. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 29.2. [Ändr. 53]

4.   Tullmyndigheterna ska underrätta innehavaren av beslutet om beviljande av ansökan samt deklaranten eller varuinnehavaren om sitt beslut att skjuta upp varors

  uppskjutandet av varornas
  frigörande eller att kvarhålla

  kvarhållandet av
  varorna inom en arbetsdag efter det.
  Alternativt kan tullmyndigheterna begära
  att
  innehavaren av
  beslutet fattats

  om beviljande av ansökan underrättar deklaranten eller varuinnehavaren om detta, om innehavaren av beslutet om beviljande av ansökan garanterar att han eller hon kommer att iaktta de tidsfrister som anges i denna förordning.
  . [Ändr. 54]

Underrättelsen till deklaranten eller varuinnehavaren ska innehålla information om de juridiska konsekvenser som avses i artikel 20 i fråga om andra varor än varumärkesförfalskade och pirattillverkade varor eller som avses i artikel 23 i fråga om varumärkesförfalskade och pirattillverkade varor. [Ändr. 55]

5.   I fråga om de varor vars frigörande har skjutits upp eller som har kvarhållits ska tullmyndigheterna underrätta innehavaren av beslutet om beviljande av ansökan och deklaranten eller varuinnehavaren om den faktiska eller uppskattade varukvantiteten och varornas faktiska eller uppskattade beskaffenhet, och vid behov lämna bilder på

  fotografier av
  dessa varor. [Ändr. 56]

6.   När flera personer anses vara varuinnehavare ska tullmyndigheterna inte behöva underrätta mer än en person.

Artikel 17

Uppskjutande av varors frigörande eller kvarhållande av varor utan att en ansökan beviljats

1.   När tullmyndigheterna i någon av de situationer som avses i artikel 1.1 identifierar varor som misstänks göra intrång i en immateriell rättighet får de skjuta upp frigörandet av varorna eller kvarhålla varorna innan de har underrättats om ett beslut om beviljande av en ansökan i fråga om dessa varor.

2.   Innan tullmyndigheterna fattar ett beslut om uppskjutande av

  skjuter upp
  varors frigörande eller om kvarhållande av

  kvarhåller
  varor kan de, utan att lämna några uppgifter utöver uppgifter om det faktiska eller uppskattade antalet varor och deras beskaffenhet samt vid behov bilder på

  fotografier av
  dessa varor, begära av vilken person som helst som har rätt att lämna en ansökan beträffande det misstänkta intrånget i en immateriell rättighet att denne tillhandahåller alla relevanta uppgifter. [Ändr. 57]

3.   Innan tullmyndigheterna fattar ett beslut om att skjuta upp varors frigörande eller att kvarhålla varor ska de meddela denna avsikt till deklaranten eller, om det rör sig om kvarhållande, varuinnehavaren. Deklaranten eller varuinnehavaren ska ges möjlighet att uttrycka sina synpunkter inom tre arbetsdagar efter att meddelandet skickats.
  [Ändr. 58]

3a.
     
  Om varor som misstänks vara en imitation eller kopia av en vara som omfattas av en immateriell rättighet i unionen hänförs till ett suspensivt arrangemang, ska tullmyndigheterna begära att deklaranten eller varuinnehavaren lägger fram tillräcklig bevisning för att varornas slutliga bestämmelseort ligger utanför unionens territorium; denna bevisning ska läggas fram inom tre arbetsdagar efter det att begäran skickats. Om det inte finns tillräcklig bevisning för motsatsen, ska tullmyndigheterna utgå från att den slutliga bestämmelseorten är unionens territorium.

Kommissionen ska senast den ... (25)anta genomförandeakter med riktlinjer som gör det möjligt för tullmyndigheterna att bedöma risken för att de varor som avses i första stycket omdirigeras till unionens marknad. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 29.2. [Ändr. 59]

4.   Tullmyndigheterna ska underrätta vilken person som helst som har rätt att lämna en ansökan beträffande det misstänkta intrånget i en immateriell rättighet om att varors frigörande har skjutits upp eller att varor kvarhållits inom en arbetsdag efter det att frigörandet av varorna skjutits upp eller varorna kvarhållits.

4a.
     
  Om det inte går att identifiera någon person som har rätt att lämna en ansökan ska tullmyndigheterna samarbeta med de behöriga myndigheterna för att identifiera en person som har rätt att lämna en ansökan. [Ändr. 60]

5.   Tullmyndigheterna ska bevilja frigörande av varor eller upphöra med kvarhållandet av varor omedelbart efter fullgörandet av samtliga tullformaliteter i följande fall:

| a) | När de inte har identifierat någon person med rätt att lämna en ansökan beträffande det misstänkta intrånget i en immateriell rättighet inom en arbetsdag från uppskjutandet av varornas frigörande eller kvarhållandet av varorna. |
| --- | --- |

a)

När de inte har identifierat någon person med rätt att lämna en ansökan beträffande det misstänkta intrånget i en immateriell rättighet inom en arbetsdag från uppskjutandet av varornas frigörande eller kvarhållandet av varorna.

| b) | När de inte har mottagit eller har avslagit en ansökan i enlighet med artikel 6.5. |
| --- | --- |

b)

När de inte har mottagit eller har avslagit en ansökan i enlighet med artikel 6.5.

Tullmyndigheterna ska underrätta deklaranten eller varuinnehavaren om sitt beslut att skjuta upp

  uppskjutandet av
  varors frigörande eller att kvarhålla

  kvarhållandet av
  varorna inom en arbetsdag efter det att beslutet fattats. [Ändr. 61]

6.   Denna artikel ska inte tillämpas på lättförstörbara varor.
  [Ändr. 62]

Artikel 18

Inspektion och provtagning av varor vars frigörande har skjutits upp eller som har kvarhållits

1.   Tullmyndigheterna ska ge innehavaren av beslutet om beviljande av ansökan och deklaranten eller varuinnehavaren möjlighet att inspektera de varor vars frigörande har skjutits upp eller som har kvarhållits.

2.   Tullmyndigheterna får ta varuprover

  representativa prover av hela varupartiet
  och överlämna
  eller skicka
  dessa
  varuprover
  till innehavaren av beslutet om beviljande av ansökan, på dennes begäran och enbart för analysändamål och för att underlätta det påföljande förfarandet i fråga om varumärkesförfalskade och pirattillverkade varor. Innehavaren av beslutet om beviljande av ansökan ska ensam ansvara för all analys av dessa varuprover. [Ändr. 63]

Om omständigheterna medger det ska varuproverna återlämnas när den tekniska analysen fullbordats och innan varorna frigörs eller deras kvarhållande upphör.

3.   Tullmyndigheterna ska, på begäran och om de känner till uppgifterna, tillhandahålla innehavaren av beslutet om beviljande av ansökan
  och, i tillämpliga fall, de brottsbekämpande myndigheterna och organen
  namn på och adresser till mottagaren, avsändaren, deklaranten eller varuinnehavaren samt uppgifter om tullförfarandet och ursprung, härkomst och bestämmelseort för de varor som misstänks göra intrång i en immateriell rättighet. [Ändr. 64]

4.   Varje medlemsstat ska själv fastställa villkoren för lagring av varorna under den period frigörandet är uppskjutet eller varorna kvarhålls, inbegripet bestämmelser om kostnader.

Artikel 19

Tillåten användning av vissa uppgifter av innehavaren av ett beslut om beviljande av en ansökan

Om innehavaren av ett beslut om beviljande av en ansökan har mottagit de uppgifter som avses i artikel 18.3 får denne använda dessa uppgifter enbart för följande ändamål:

| a) | För att inleda ett förfarande för fastställande av huruvida intrång har gjorts i en immateriell rättighet
  eller under ett sådant förfarande
  . [Ändr. 65] |
| --- | --- |

a)

För att inleda ett förfarande för fastställande av huruvida intrång har gjorts i en immateriell rättighet
  eller under ett sådant förfarande
  . [Ändr. 65]

| aa) | För att vidta ytterligare åtgärder i syfte att identifiera intrångsgöraren i den immateriella rättigheten. [Ändr. 66] |
| --- | --- |

aa)

För att vidta ytterligare åtgärder i syfte att identifiera intrångsgöraren i den immateriella rättigheten. [Ändr. 66]

| ab) | För att inleda straffrättsliga förfaranden, eller under sådana pågående förfaranden. [Ändr. 67] |
| --- | --- |

ab)

För att inleda straffrättsliga förfaranden, eller under sådana pågående förfaranden. [Ändr. 67]

| b) | För att begära kompensation från intrångsgöraren eller andra personer när varor förstörts i enlighet med artikel 20.3 eller 23.3. [Ändr. 68] |
| --- | --- |

b)

För att begära kompensation från intrångsgöraren eller andra personer när varor förstörts i enlighet med artikel 20.3 eller 23.3. [Ändr. 68]

| ba) | I eller i samband med en brottsutredning eller ett straffrättsligt förfarande, inklusive de uppgifter som rör en immateriell rättighet. [Ändr. 69] |
| --- | --- |

ba)

I eller i samband med en brottsutredning eller ett straffrättsligt förfarande, inklusive de uppgifter som rör en immateriell rättighet. [Ändr. 69]

| bb) | I förhandlingar om en uppgörelse utanför domstol. [Ändr. 70] |
| --- | --- |

bb)

I förhandlingar om en uppgörelse utanför domstol. [Ändr. 70]

Artikel 19a

Utbyte av information och uppgifter mellan tullmyndigheter

Med förbehåll för av lämpliga uppgiftsskyddsgarantier får kommissionen besluta att information och uppgifter som samlas in enligt artikel 18.3 ska utbytas mellan tullmyndigheterna i unionen och de berörda myndigheterna i tredjeländer samt fastställa villkoren för ett sådant utbyte. [Ändr. 71]

Avsnitt 2

FÖRSTÖRING AV VAROR,
  INLEDANDE AV ETT FÖRFARANDE OCH PÅSKYNDAT FRIGÖRANDE AV VAROR [Ändr. 72]

Artikel 20

Förstöring av varor och inledande av ett förfarande [Ändr. 73]

1.   När andra Varor än sådana som omfattas av artiklarna 23 och 24 misstänks göra intrång i en immateriell rättighet ska innehavaren av beslutet om beviljande av ansökan inleda ett förfarande för fastställande av

  vars frigörande har skjutits upp eller som har kvarhållits i enlighet med artikel 16 får förstöras under tullens kontroll utan att det behöver fastställas
  huruvida intrång har gjorts i en immateriell rättighet inom tio arbetsdagar från det att beslutet om att skjuta upp frigörandet av varor eller kvarhålla varor har skickats.

  enligt lagstiftningen i den medlemsstat där varorna påträffas, om samtliga följande villkor är uppfyllda:

| a) | När det rör sig om lättförstörbara varor som misstänks göra

  Innehavaren av beslutet om beviljande av ansökan har, på grundval av de uppgifter som han eller hon försetts med i enlighet med artikel 16.2, skriftligen bekräftat för tullmyndigheterna att
  intrång
  har gjorts
  i en immateriell rättighet ska den tidsfrist för inledande av ett förfarande som avses i första stycket vara

  , och ange i vilken immateriell rättighet som intrånget gjorts, inom tio arbetsdagar eller, i fråga om lättförstörbara varor, inom
  tre arbetsdagar från det att beslutet

  underrättelsen
  om att skjuta upp frigörandet av varor eller kvarhålla varor har skickats

  mottagits
  . |
| --- | --- |

a)

När det rör sig om lättförstörbara varor som misstänks göra

  Innehavaren av beslutet om beviljande av ansökan har, på grundval av de uppgifter som han eller hon försetts med i enlighet med artikel 16.2, skriftligen bekräftat för tullmyndigheterna att
  intrång
  har gjorts
  i en immateriell rättighet ska den tidsfrist för inledande av ett förfarande som avses i första stycket vara

  , och ange i vilken immateriell rättighet som intrånget gjorts, inom tio arbetsdagar eller, i fråga om lättförstörbara varor, inom
  tre arbetsdagar från det att beslutet

  underrättelsen
  om att skjuta upp frigörandet av varor eller kvarhålla varor har skickats

  mottagits
  .

| b) | Innehavaren av beslutet om beviljande av ansökan har skriftligen till tullmyndigheterna bekräftat sitt samtycke till förstöringen av varorna inom tio arbetsdagar eller, i fråga om lättförstörbara varor, inom tre arbetsdagar från det att underrättelsen om att skjuta upp frigörandet av varorna eller att kvarhålla varorna har mottagits. |
| --- | --- |

b)

Innehavaren av beslutet om beviljande av ansökan har skriftligen till tullmyndigheterna bekräftat sitt samtycke till förstöringen av varorna inom tio arbetsdagar eller, i fråga om lättförstörbara varor, inom tre arbetsdagar från det att underrättelsen om att skjuta upp frigörandet av varorna eller att kvarhålla varorna har mottagits.

| c) | Deklaranten eller varuinnehavaren har skriftligen till tullmyndigheterna bekräftat sitt samtycke till förstöringen av varorna inom tio arbetsdagar eller, i fråga om lättförstörbara varor, inom tre arbetsdagar från det att underrättelsen om att skjuta upp frigörandet av varorna eller att kvarhålla varorna har mottagits. |
| --- | --- |

c)

Deklaranten eller varuinnehavaren har skriftligen till tullmyndigheterna bekräftat sitt samtycke till förstöringen av varorna inom tio arbetsdagar eller, i fråga om lättförstörbara varor, inom tre arbetsdagar från det att underrättelsen om att skjuta upp frigörandet av varorna eller att kvarhålla varorna har mottagits.

När det rör sig om lättförstörbara varor som misstänks göra intrång i en immateriell rättighet ska den tidsfrist för inledande av ett förfarande som avses i första stycket vara tre arbetsdagar från det att beslutet om att skjuta upp frigörandet av varor eller kvarhålla varor har skickats.
  [Ändr. 74]

2.   
  Om deklaranten eller varuinnehavaren inte, inom de tidsfrister som anges i punkt 1 c, har bekräftat sitt samtycke till förstöringen eller meddelat sitt motstånd till förstöringen till de tullmyndigheter som fattade beslut om att skjuta upp frigörandet av varorna eller att kvarhålla dem, ska
  tullmyndigheterna ska bevilja frigörande av varor eller upphöra med kvarhållandet av varor omedelbart efter det att samtliga tullformaliteter fullgjorts, om innehavaren av beslutet om beviljande av ansökan inte har informerat dem om något av följande inom den tidsfrist som avses i punkt 1:

  anse att deklaranten eller varuinnehavaren har samtyckt till att varorna förstörs.

| a) | Att ett förfarande för att fastställa huruvida intrång har gjorts i en immateriell rättighet har inletts. |
| --- | --- |

a)

Att ett förfarande för att fastställa huruvida intrång har gjorts i en immateriell rättighet har inletts.

| b) | Att innehavaren av beslutet om beviljande av ansökan och varuinnehavaren har ingått ett skriftligt avtal om att överlämna varorna för förstöring.
  [Ändr. 75] |
| --- | --- |

b)

Att innehavaren av beslutet om beviljande av ansökan och varuinnehavaren har ingått ett skriftligt avtal om att överlämna varorna för förstöring.
  [Ändr. 75]

3.   Vid ett avtal om överlämnande av varor för förstöring enligt punkt 2 b ska Förstöringen
  ska
  utföras under tullens kontroll och innehavaren av beslutet om beviljande av ansökan bära kostnaderna och ansvara för förstöringen, om inte annat föreskrivs i lagstiftningen i den medlemsstat där varorna förstörs.
  Varuprover får tas före förstöringen. [Ändr. 76]

4.   På begäran av

  Om det inte finns samtycke till förstöringen eller om deklaranten eller varuinnehavaren motsätter sig förstöring ska
  innehavaren av beslutet om beviljande av ansökan får tullmyndigheterna i tillämpliga fall förlänga den tidsfrist som avses i punkt 1 första stycket med högst tio

  inleda ett förfarande för fastställande av huruvida ett intrång har gjorts i en immateriell rättighet, inom tjugo
  arbetsdagar
  eller, i fråga om lättförstörbara varor, tre arbetsdagar från det att underrättelsen om att skjuta upp frigörandet av varorna eller att kvarhålla varorna har mottagits
  .

När det gäller lättförstörbara varor får den tidsfrist som avses i punkt 1 andra stycket inte förlängas.
  [Ändr. 77]

4a.
     
  Tullmyndigheterna ska bevilja frigörande av varorna eller upphöra med kvarhållandet av dem, beroende på vad som är tillämpligt, omedelbart efter det att samtliga tullformaliteter fullgjorts, om innehavaren av beslutet om beviljande av ansökan inte har informerat dem om något av följande:

| a) | Sitt samtycke till förstöringen, inom de tidsfrister som avses i punkt 1 b. |
| --- | --- |

a)

Sitt samtycke till förstöringen, inom de tidsfrister som avses i punkt 1 b.

| b) | Att det inletts ett förfarande för fastställande av huruvida ett intrång har gjorts i en immateriell rättighet, inom den tidsfrist som avses i punkt 4. [Ändr. 78] |
| --- | --- |

b)

Att det inletts ett förfarande för fastställande av huruvida ett intrång har gjorts i en immateriell rättighet, inom den tidsfrist som avses i punkt 4. [Ändr. 78]

Artikel 21

Påskyndat frigörande av varor

1.   I de fall tullmyndigheterna har underrättats om inledandet av ett förfarande för fastställande av huruvida intrång har gjorts i en formgivning, ett patent, ett bruksmönster eller en växtförädlarrätt och den period som föreskrivs i artikel 20 har löpt ut, får deklaranten eller varuinnehavaren begära att tullmyndigheterna frigör varorna eller upphör med deras kvarhållande.

Tullmyndigheterna ska frigöra varorna eller upphöra med deras kvarhållande först när samtliga följande villkor är uppfyllda:

| a) | Deklaranten eller varuinnehavaren har ställt en garanti. |
| --- | --- |

a)

Deklaranten eller varuinnehavaren har ställt en garanti.

| b) | Den myndighet som är behörig för fastställandet av huruvida ett intrång har gjorts i en immateriell rättighet har inte tillåtit försiktighetsåtgärder. |
| --- | --- |

b)

Den myndighet som är behörig för fastställandet av huruvida ett intrång har gjorts i en immateriell rättighet har inte tillåtit försiktighetsåtgärder.

| c) | Samtliga tullformaliteter har fullgjorts. |
| --- | --- |

c)

Samtliga tullformaliteter har fullgjorts.

2.   Den garanti som avses i punkt 1 a ska ställas av deklaranten eller varuinnehavaren inom tio arbetsdagar efter den dag då tullmyndigheterna mottagit den begäran som avses i punkt 1.

3.   Tullmyndigheterna ska fastställa garantins belopp till en nivå som är tillräckligt hög för att skydda intressena hos innehavaren av beslutet om beviljande av ansökan.

4.   Det faktum att en garanti ställts ska inte inverka på de andra rättsmedel som står till buds för innehavaren av beslutet om beviljande av ansökan.

Artikel 22

Förbjuden tullbehandling av varor som överlämnats för förstöring

1.   Varor som överlämnats för förstöring enligt artikel 20, 23 eller 24

  artikel 20 eller 24
  får inte [Ändr. 79]

| a) | övergå till fri omsättning, |
| --- | --- |

a)

övergå till fri omsättning,

| b) | föras ut ur unionens tullområde, |
| --- | --- |

b)

föras ut ur unionens tullområde,

| c) | exporteras, |
| --- | --- |

c)

exporteras,

| d) | återexporteras, |
| --- | --- |

d)

återexporteras,

| e) | hänföras till ett suspensivt arrangemang, |
| --- | --- |

e)

hänföras till ett suspensivt arrangemang,

| f) | läggas upp i en frizon eller i ett frilager. |
| --- | --- |

f)

läggas upp i en frizon eller i ett frilager.

1a.
     
  Som ett undantag från bestämmelserna i punkt 1 får tullmyndigheterna ge de offentliga eller privata organisationerna, som har som mål att bekämpa varumärkesförfalskning och som i varje enskilt fall har godkänts före dessa insatser, tillstånd att använda åtgärderna som anges i punkt 1 a-f. Innan de överlämnade varorna förstörs får de behöriga organisationerna lagra dem på de villkor som fastställs i tillståndet, i syfte att göra en analys och upprätta en databas med uppgifter för att bekämpa varumärkesförfalskning. De behöriga organisationerna ska offentliggöras på kommissionens webbplats. [Ändr. 80]

2.   Tullmyndigheterna får tillåta att sådana varor som avses i punkt 1 befordras under tullövervakning mellan olika platser inom unionens tullområde i syfte att förstöras under tullens kontroll
  eller i undervisnings- och visningssyfte, samtidigt som lämpliga säkerhetsåtgärder vidtas
  . [Ändr. 81]

Avsnitt 3

VARUMÄRKESFÖRFALSKADE OCH PIRATTILLVERKADE VAROR
  [Ändr. 82]

Artikel 23

Förstöring av varor och inledande av ett förfarande

1.   Varor som misstänks vara varumärkesförfalskade eller pirattillverkade får förstöras under tullkontroll utan att man behöver fastställa huruvida ett intrång har gjorts i en immateriell rättighet enligt lagstiftningen i den medlemsstat där varorna påträffas, om samtliga följande villkor är uppfyllda:

| (a) | Innehavaren av beslutet om beviljande av ansökan har skriftligen informerat tullmyndigheterna om sitt samtycke till förstöringen av varorna inom tio arbetsdagar eller, i fråga om lättförstörbara varor, tre arbetsdagar från det att beslutet om att skjuta upp frigörandet av varorna eller att kvarhålla varorna har skickats. |
| --- | --- |

(a)

Innehavaren av beslutet om beviljande av ansökan har skriftligen informerat tullmyndigheterna om sitt samtycke till förstöringen av varorna inom tio arbetsdagar eller, i fråga om lättförstörbara varor, tre arbetsdagar från det att beslutet om att skjuta upp frigörandet av varorna eller att kvarhålla varorna har skickats.

| (b) | Deklaranten eller varuinnehavaren har skriftligen informerat tullmyndigheterna om sitt samtycke till förstöringen av varorna inom tio arbetsdagar eller, i fråga om lättförstörbara varor, tre arbetsdagar från det att beslutet om att skjuta upp frigörandet av varorna eller att kvarhålla varorna har skickats. |
| --- | --- |

(b)

Deklaranten eller varuinnehavaren har skriftligen informerat tullmyndigheterna om sitt samtycke till förstöringen av varorna inom tio arbetsdagar eller, i fråga om lättförstörbara varor, tre arbetsdagar från det att beslutet om att skjuta upp frigörandet av varorna eller att kvarhålla varorna har skickats.

2.   När deklaranten eller varuinnehavaren inte har bekräftat sitt samtycke till förstöringen inom de tidsfrister som anges i punkt 1 b och inte heller har meddelat sitt motstånd till förstöringen till de tullmyndigheter som fattade beslut om att skjuta upp frigörandet av varorna eller att kvarhålla dem, får tullmyndigheterna anse att deklaranten eller varuinnehavaren har samtyckt till att varorna förstörs.

Tullmyndigheterna ska informera innehavaren av beslutet om beviljande av ansökan i enlighet härmed.

När deklaranten eller varuinnehavaren invänder mot att varorna förstörs ska tullmyndigheterna informera innehavaren av beslutet om beviljande av ansökan om detta.

3.   Förstöringen ska utföras under tullens kontroll och innehavaren av beslutet om beviljande av ansökan ska bära kostnaderna och ansvara för förstöringen, om inte annat föreskrivs i lagstiftningen i den medlemsstat där varorna förstörs. Varuprover får tas före förstöringen.

4.   Om det inte finns samtycke till förstöringen ska innehavaren av beslutet om beviljande av ansökan inleda ett förfarande för fastställande av huruvida ett intrång har gjorts i en immateriell rättighet inom tio arbetsdagar eller, i fråga om lättförstörbara varor, tre arbetsdagar från det att beslutet om att skjuta upp frigörandet av varorna eller att kvarhålla varorna har skickats.

På begäran av innehavaren av beslutet om beviljande av ansökan får tullmyndigheterna i tillämpliga fall förlänga de tidsfrister som avses i första stycket med högst tio arbetsdagar.

När det gäller lättförstörbara varor får dessa tidsfrister inte förlängas.

5.   Tullmyndigheterna ska bevilja frigörande av varorna eller upphöra med kvarhållandet av dem omedelbart efter det att samtliga tullformaliteter fullgjorts, om innehavaren av beslutet om beviljande av ansökan inte har informerat dem om något av följande:

| (a) | Att denne samtycker till förstöringen, inom de tidsfrister som avses i punkt 1 a. |
| --- | --- |

(a)

Att denne samtycker till förstöringen, inom de tidsfrister som avses i punkt 1 a.

| (b) | Att denne inleder ett förfarande för fastställande av huruvida ett intrång har gjorts i en immateriell rättighet inom den tidsfrist som avses i punkt 4.
  [Ändr. 83] |
| --- | --- |

(b)

Att denne inleder ett förfarande för fastställande av huruvida ett intrång har gjorts i en immateriell rättighet inom den tidsfrist som avses i punkt 4.
  [Ändr. 83]

Artikel 24

Särskilt förfarande för förstöring av varor i små sändningar

1.   Denna artikel ska tillämpas på varor som uppfyller alla följande villkor:

| (a) | De misstänks vara varumärkesförfalskade eller pirattillverkade

  göra intrång i en immateriell rättighet
  . [Ändr. 84] |
| --- | --- |

(a)

De misstänks vara varumärkesförfalskade eller pirattillverkade

  göra intrång i en immateriell rättighet
  . [Ändr. 84]

| (b) | De är inte lättförstörbara. |
| --- | --- |

(b)

De är inte lättförstörbara.

| (c) | De omfattas av ett beslut om beviljande av en ansökan. |
| --- | --- |

(c)

De omfattas av ett beslut om beviljande av en ansökan.

| (ca) | Innehavaren av beslutet om beviljande av ansökan har begärt att det särskilda förfarandet ska tillämpas på hans eller hennes ansökan.[Ändr. 85] |
| --- | --- |

(ca)

Innehavaren av beslutet om beviljande av ansökan har begärt att det särskilda förfarandet ska tillämpas på hans eller hennes ansökan.[Ändr. 85]

| (d) | De transporteras i små sändningar. |
| --- | --- |

(d)

De transporteras i små sändningar.

2.   Artiklarna 16.3, 16.4, 16.5 och 18.2 ska inte tillämpas. [Ändr. 86]

3.   När tullmyndigheterna meddelar beslutet om att skjuta upp frigörandet av varorna eller att kvarhålla dem, inom en arbetsdag efter antagandet av beslutet, ska de informera deklaranten eller varuinnehavaren om följande:

| a) | Deras avsikt att förstöra varorna. |
| --- | --- |

a)

Deras avsikt att förstöra varorna.

| b) | Deklarantens eller varuinnehavarens rättigheter enligt punkterna 4 och 5. |
| --- | --- |

b)

Deklarantens eller varuinnehavarens rättigheter enligt punkterna 4 och 5.

4.   Deklaranten eller varuinnehavaren ska ges möjlighet att uttrycka sina synpunkter inom 20 arbetsdagar

  fem arbetsdagar
  efter det att beslutet om att skjuta upp frigörandet av varorna eller att kvarhålla dem har skickats

  mottagits
  . [Ändr. 87]

5.   De berörda varorna får förstöras om deklaranten eller varuinnehavaren, inom 20 arbetsdagar efter det att beslutet om att skjuta upp frigörandet av varorna eller att kvarhålla dem har skickats,

  skriftligen
  bekräftar för tullmyndigheterna sitt samtycke till att varorna förstörs.
  Denna förstöring ska utföras under tullens kontroll, och innehavaren av beslutet om beviljande av ansökan ska bära kostnaderna.

  [Ändr. 88]

6.   När deklaranten eller varuinnehavaren inte har bekräftat sitt samtycke till förstöringen inom den tidsfrist som anges i punkt 5 och inte heller har meddelat sitt motstånd till förstöringen till det tullkontor som antog beslut om att skjuta upp frigörandet av varorna eller att kvarhålla dem, får tullmyndigheterna anse att deklaranten eller varuinnehavaren har samtyckt till att varorna förstörs.

7.   Förstöringen ska utföras under tullens kontroll och tullmyndigheterna ska bära kostnaderna för den.
  [Ändr. 89]

7a.
     
  Tullmyndigheterna ska ge innehavaren av beslutet om beviljande av ansökan tillgång till uppgifter om det verkliga eller förmodade antalet förstörda varor och deras beskaffenhet där så är lämpligt. [Ändr. 90]

8.   När

  Om
  deklaranten eller varuinnehavaren invänder mot förstöringen

  inte inom tio arbetsdagar från det att beslutet om att skjuta upp frigörandet
  av varorna
  eller att kvarhålla varorna har mottagits har bekräftat sitt samtycke till förstöringen eller meddelat sitt motstånd till förstöringen,
  ska tullmyndigheterna meddela innehavaren av beslutet om beviljande av ansökan detta

  att samtycke eller motstånd saknas
  samt antalet varor och deras beskaffenhet, inklusive vid behov tillhandahålla bilder på dessa varor

  dem eller varuprover
  . [Ändr. 91]

9.   Tullmyndigheterna ska bevilja frigörande av varorna eller upphöra med deras kvarhållande omedelbart efter det att samtliga tullformaliteter fullgjorts, när de inom tio arbetsdagar från det att den information som avses i punkt 8 har skickats inte har mottagit uppgifter från innehavaren av beslutet om beviljande av ansökan beträffande inledande av ett förfarande för fastställande av huruvida ett intrång har gjorts i en immateriell rättighet.

10.   Kommissionen ska få befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 30 när det gäller att fastställa trösklar för definitionen av små sändningar enligt den här artikeln.
  [Ändr. 92]

KAPITEL IV

ANSVARSSKYLDIGHET, KOSTNADER OCH PÅFÖLJDER

Artikel 25

Tullmyndigheternas ansvarsskyldighet

Utan att det påverkar medlemsstaternas tillämpliga lagstiftning ska ett beslut om att bevilja en ansökan inte ge innehavaren av det beslutet rätt till kompensation för det fall att varor som misstänks göra intrång i en immateriell rättighet inte upptäcks av ett tullkontor och frigörs eller när inga åtgärder vidtas för att kvarhålla varorna.

Artikel 26

Ansvarsskyldighet för innehavaren av ett beslut om beviljande av en ansökan

När ett enligt denna förordning vederbörligen inlett förfarande inte fullföljs till följd av en handling eller försummelse av innehavaren av beslutet om beviljande av en ansökan eller om det senare konstateras att varorna i fråga inte gör intrång i en immateriell rättighet, ska innehavaren av beslutet om beviljande av ansökan vara ansvarsskyldig gentemot de personer som befinner sig i en situation som avses i artikel 1.1, i enlighet med lagstiftningen i den medlemsstat där varorna påträffas.

Artikel 27

Kostnader

1.   På begäran av tullmyndigheterna ska innehavaren av ett beslut om beviljande av en ansökan ersätta alla de kostnader som en tullförvaltning har för att hålla varorna under tullövervakning enligt artiklarna 16 och 17 och för att förstöra varor enligt artiklarna 20 och 23

  24
  .
  Innehavaren av ett beslut ska på begäran få information av tullmyndigheterna om var och på vilket sätt de kvarhållna varorna förvaras samt vilka kostnader som är förenade med sådan förvaring och ges möjlighet att lämna synpunkter på förvaringen.

  [Ändr. 93]

2.   Denna artikel ska inte påverka tillämpningen av rätten för innehavaren av beslutet om beviljande av ansökan att begära kompensation från intrångsgöraren eller andra personer i enlighet med lagstiftningen i den medlemsstat där varorna påträffas.

2a.
     
  Om intrångsgöraren inte kan identifieras, är onåbar eller inte kan ge kompensation får innehavaren av beslutet om beviljande av ersättning begära kompensation från varornas ägare eller den person som har en liknande förfoganderätt över dem.

  [Ändr. 94]

2b.
     
  Punkt 2a ska inte tillämpas på det förfarande som anges i artikel 24.

  [Ändr. 95]

3.   Innehavaren av ett beslut om beviljande av en unionsansökan ska tillhandahålla och betala för all översättning som begärs av de tullmyndigheter som ska ingripa beträffande de varor som misstänks göra intrång i en immateriell rättighet.

Artikel 28

Administrativa påföljder

Utan att det påverkar tillämpningen av nationell lagstiftning ska
  medlemsstaterna ska föreskriva

  tillämpa
  regler för administrativa påföljder
  vid
  överträdelser av bestämmelserna i denna förordning och ska vidta de åtgärder som krävs för att se till att dessa påföljder tillämpas. De administrativa påföljderna ska vara effektiva, proportionella och avskräckande. [Ändr. 96]

Medlemsstaterna ska meddela kommissionen dessa bestämmelser inom sex månader från den dag denna förordning träder i kraft och utan dröjsmål meddela kommissionen alla senare ändringar som påverkar bestämmelserna.

KAPITEL V

KOMMITTÉ, DELEGERING OCH SLUTBESTÄMMELSER [Ändr. 97]

Artikel 29

Kommittéförfarande

1.   Kommissionen ska biträdas av den tullkodexkommitté som inrättats genom artiklarna 247a och 248a i rådets förordning (EEG) nr 2913/92. Denna kommitté ska vara en kommitté i den mening som avses i förordning (EU) nr 182/2011.

2.   När det hänvisas till denna punkt ska artikel 4 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas.

Artikel 30

Utövande av delegering

1.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter på de villkor som fastställs i denna artikel.

2.   Den delegering av befogenheter som avses i artikel 24.10 ska ges på obestämd tid från och med den dag denna förordning träder i kraft.

3.   Europaparlamentet eller rådet får när som helst återkalla den delegerade befogenhet som avses i artikel 24.10. Ett beslut om återkallande ska avsluta delegeringen av de befogenheter som anges i beslutet. Det ska börja gälla dagen efter att det offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid en senare tidpunkt som anges i beslutet. Beslutet ska inte påverka giltigheten hos de delegerade akter som redan trätt i kraft.

4.   När kommissionen har antagit en delegerad akt ska den samtidigt underrätta Europaparlamentet och rådet.

5.   En delegerad akt som antagits i enlighet med artikel 24.10 ska träda i kraft endast om Europaparlamentet eller rådet inte har gjort några invändningar inom två månader efter det att akten anmäldes till Europaparlamentet och rådet, eller om Europaparlamentet och rådet, innan den perioden löpt ut, har informerat kommissionen om att de inte har några invändningar. Perioden ska förlängas med två månader på initiativ av Europaparlamentet eller rådet.
  [Ändr. 98]

Artikel 31

Utbyte av uppgifter mellan medlemsstaterna och kommissionen om beslut angående ansökningar om ingripande

1.   De behöriga tullenheterna ska underrätta

  meddela
  kommissionen
  nödvändiga uppgifter
  om följande:

| a) | beslut om beviljande av ansökningar, inklusive
  ansökningar om ingripande, inklusive

  och
  eventuella fotografier, bilder och broschyrer. |
| --- | --- |

a)

beslut om beviljande av ansökningar, inklusive
  ansökningar om ingripande, inklusive

  och
  eventuella fotografier, bilder och broschyrer.

| b) | Beslut om beviljande av ansökningar. |
| --- | --- |

b)

Beslut om beviljande av ansökningar.

| c) | beslut om förlängning av den period under vilken tullmyndigheterna ska ingripa eller beslut om återkallande av beslut om beviljande av ansökningar eller beslut om ändring av dessa. |
| --- | --- |

c)

beslut om förlängning av den period under vilken tullmyndigheterna ska ingripa eller beslut om återkallande av beslut om beviljande av ansökningar eller beslut om ändring av dessa.

| d) | upphävanden av beslut om beviljande av ansökningar. [Ändr. 99] |
| --- | --- |

d)

upphävanden av beslut om beviljande av ansökningar. [Ändr. 99]

2.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 24 g i rådets förordning (EG) nr 515/97 och när varors frigörande har skjutits upp eller varor har kvarhållits, ska tullmyndigheterna lämna alla relevanta uppgifter till kommissionen, inbegripet uppgifter om varorna, immateriella rättigheter, förfaranden och transporter.

3.   Alla uppgifter som avses i punkterna 1 och 2 ska lagras i en central databas hos kommissionen.
  Så snart som kommissionens centrala databas har inrättats ska överföringen av de uppgifter som avses i punkt 1 och 2 göras via den databasen. [Ändr. 100]

4.   Kommissionen ska göra de relevanta uppgifter som avses i punkterna 1 och 2 tillgängliga för medlemsstaternas tullmyndigheter i elektronisk form
  så snart som möjligt, dock senast den 1 januari 2015
  .

4a.
     
  I syfte att se till att de uppgifter som avses i punkterna 1 och 2 behandlas ska den centrala databas som avses i punkt 3 inrättas i elektronisk form. Den centrala databasen ska innehålla den information, inklusive personuppgifter, som avses i artiklarna 6.3 andra stycket och 13 samt i punkterna 1 och 2 i den här artikeln.

4b.
     
  Medlemsstaternas tullmyndigheter och kommissionen ska ha tillgång till de uppgifter som ingår i den centrala databasen.

4c.
     
  Tullmyndigheten ska i den centrala databasen införa uppgifter om de ansökningar som lämnats in till den behöriga tullenheten. Den tullmyndighet som har fört in uppgifterna i den centrala databasen ska, vid behov, ändra, komplettera, korrigera eller stryka sådana uppgifter. Varje tullmyndighet som har infört uppgifter i den centrala databasen ska ansvara för att dessa uppgifter är korrekta, adekvata och relevanta.

4d.
     
  Kommissionen ska inrätta och upprätthålla adekvata tekniska och organisatoriska arrangemang för en pålitlig och säker drift av den centrala databasen. Varje medlemsstats tullmyndighet ska inrätta och bevara adekvata tekniska och organisatoriska arrangemang för att säkerställa en konfidentiell och säker uppgiftsbehandling med hänsyn till den uppgiftsbehandling som utförs av deras tullmyndigheter och med hänsyn till den centrala databasens terminaler som är placerade på den medlemsstatens territorium.

4e.
     
  Behandlingen av personuppgifter i den centrala databasen ska utföras i enlighet med artikel 32. [Ändr. 101]

Artikel 32

Uppgiftsskydd

1.   Behandlingen av personuppgifter i kommissionens centrala databas ska utföras i enlighet med förordning (EG) nr 45/2001 och under övervakning av Europeiska datatillsynsmannen.
  Under alla omständigheter ska de genomförandeåtgärder som antas innehålla en detaljerad beskrivning av databasens funktionella och tekniska egenskaper. [Ändr. 102]

2.   Behandlingen av personuppgifter hos medlemsstaternas behöriga myndigheter ska utföras i enlighet med direktiv 95/46/EG och under övervakning av de oberoende myndigheter i medlemsstaterna som avses i artikel 28 i direktivet.

2a.
     
  Personuppgifter ska samlas in och användas endast med avseende på tillämpningen av denna förordning. De personuppgifter som samlas in ska vara korrekta och hållas uppdaterade.

2b.
     
  Varje tullmyndighet som har infört personuppgifter i den centrala databasen ska ansvara för kontrollen av behandlingen av dessa uppgifter.

2c.
     
  Alla registrerade ska ha rätt att få tillgång till de personuppgifter avseende honom eller henne som behandlas via den centrala databasen och, vid behov, ha rätt att korrigera, radera eller blockera personuppgifter i enlighet med förordning (EG) nr 45/2001 eller den nationella lagstiftningen om genomförande av direktiv 95/46/EG.

2d.
     
  Alla begäranden om utövande av rätten att tillgå, korrigera, radera eller blockera ska översändas till och behandlas av den behöriga tullenheten. Om en registrerad har översänt en begäran om utövande av rätten till tillgång, korrigering, radering eller blockering till en annan tullmyndighets kontor eller till ett av kommissionens kontor ska det kontor som mottog begäran vidarebefordra denna begäran till den berörda tullenheten.

2e.
     
  Personuppgifter får inte lagras längre än sex månader från det datum då det relevanta beslutet om beviljande av ansökan återkallades eller den relevanta period under vilken tullmyndigheterna ska ingripa har löpt ut.

2f.
     
  Om innehavaren av ett beslut om beviljande av en ansökan har inlett förfaranden i enlighet med artikel 20.1 eller 24.9 och har underrättat den berörda tullenheten om inledandet av dessa förfaranden ska personuppgifterna bevaras i sex månader efter det att förfarandena slutgiltigt har fastställt huruvida intrång har gjorts i en immateriell rättighet. [Ändr. 103]

Artikel 33

Perioder, datum och frister

De bestämmelser om perioder, datum och frister som anges i rådets förordning (EEG, Euratom) nr 1182/71 av den 3 juni 1971 om regler för bestämning av perioder, datum och frister (26) ska tillämpas.

Artikel 34

Ömsesidigt administrativt bistånd

Bestämmelserna i förordning (EG) nr 515/97 ska tillämpas.

Artikel 35

Upphävande

Förordning (EG) nr 1383/2003 ska upphöra att gälla den ... (27).

Hänvisningar till den upphävda förordningen ska anses som hänvisningar till den här förordningen.

Artikel 36

Övergångsbestämmelser

Ansökningar om ingripande som beviljats enligt rådets förordning (EG) nr 1383/2003 ska vara giltiga under den period enligt beslutet om beviljande av ansökan då tullmyndigheterna ska ingripa, och denna period ska inte förlängas.

Artikel 37

Ikraftträdande och tillämpning

  rapportering[Ändr. 104]

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 24.1–24.9 ska dock tillämpas från och med den XX.XX.20XX.
  [Ändr. 106]

Senast den ... (28) ska kommissionen till Europaparlamentet och rådet överlämna en rapport om genomförandet av denna förordning samt en analys av hur denna förordning påverkar tillgången till generiska läkemedel, inom såväl som utanför unionen. Vid behov ska rapporten åtföljas av lämpliga förslag och/eller rekommendationer. [Ändr. 121 + 151 + 163]

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i ... den

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C 363, 13.12.2011, s. 1.

1

(2)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 3 juli 2012.

2

(3)  EUT C 253, 4.10.2008, s. 1.

3

(4)  EUT L 196, 2.8.2003, s. 7.

4

(5)  EGT L 302, 19.10.1992, s. 1.

5

(6)  EGT L 12, 16.1.2001, s. 1.

6

(7)  EUT C 45 E, 23.2.2010, s. 47.

7

(8)  

  EGT L 174, 1.7.2011, s. 74.

8

EGT L 174, 1.7.2011, s. 74.

(9)  
  Datum: 24 månader efter det att denna förordning har trätt i kraft.

9

Datum: 24 månader efter det att denna förordning har trätt i kraft.

(10)  EGT L 82, 22.3.1997, s. 1.

10

(11)  EGT L 281, 23.11.1995, s. 31.

11

(12)  EGT L 8, 12.1.2001, s. 1.

12

(13)  EUT L 55, 28.2.2011, s. 13.

13

(14)  EUT L 152, 16.6.2009, s. 1.

14

(15)  EGT L 198, 8.8.1996, s. 30.

15

(16)  EGT L 227, 1.9.1994, s. 1.

16

(17)  EUT L 78, 24.3.2009, s. 1.

17

(18)  EGT L 3, 5.1.2002, s. 1.

18

(19)  EUT L 93, 31.3.2006, s. 12.

19

(20)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

20

(21)  EGT L 149, 14.6.1991, s. 1.

21

(22)  EUT L 39, 13.2.2008, s. 16.

22

(23)  EUT L 199, 31.7.2007, s. 40.

23

(24)  
  Datum: 12 månader från det att denna förordning har trätt i kraft.

24

Datum: 12 månader från det att denna förordning har trätt i kraft.

(25)  
  Datum: 12 månader från det att denna förordning har trätt i kraft.

25

Datum: 12 månader från det att denna förordning har trätt i kraft.

(26)  EGT L 124, 8.6.1971, s. 1.

26

(27)  Datum: Den dag då denna förordning träder i kraft.

27

(28)  
  Datum: 36 månader efter det att denna förordning har trätt i kraft.

28

Datum: 36 månader efter det att denna förordning har trätt i kraft.

---

Onsdagen den 4 juli 2012

| 29.11.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 349/180 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 349/180

---

Onsdagen den 4 juli 2012Gemensamma bestämmelser för system för direktstöd för jordbrukare ***I

P7_TA(2012)0278

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 juli 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 73/2009 om upprättande av gemensamma bestämmelser för system för direktstöd för jordbruk inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare (KOM(2010)0539 – C7-0294/2010 – 2010/0267(COD))

2013/C 349 E/23

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2010)0539), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2010)0539),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2, 42 och 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0294/2010), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2, 42 och 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0294/2010),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av de motiverade yttranden som det litauiska parlamentet, den luxemburgska deputeradekammaren, den polska sejmen och den polska senaten lagt fram i enlighet med protokoll (nr 2) om tillämpningen av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och enligt vilka utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de motiverade yttranden som det litauiska parlamentet, den luxemburgska deputeradekammaren, den polska sejmen och den polska senaten lagt fram i enlighet med protokoll (nr 2) om tillämpningen av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och enligt vilka utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen,

| — | med beaktande av yttrandet av den 16 februari 2011 från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet av den 16 februari 2011 från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (1),

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A7-0158/2011). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A7-0158/2011).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 107, 6.4.2011, s. 30.

---

Onsdagen den 4 juli 2012P7_TC1-COD(2010)0267

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 4 juli 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2010 om ändring av rådets förordning (EG) nr 73/2009 om upprättande av gemensamma bestämmelser för system för direktstöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 42 första stycket och 43.2,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (2), och

av följande skäl:

| (1) | Genom rådets förordning (EG) nr 73/2009 (3) överförs befogenheter till kommissionen för genomförandet av vissa bestämmelser i den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

Genom rådets förordning (EG) nr 73/2009 (3) överförs befogenheter till kommissionen för genomförandet av vissa bestämmelser i den förordningen.

| (2) | Till följd av Lissabonfördragets ikraftträdande måste de befogenheter som överförs till kommissionen enligt förordning (EG) nr 73/2009 anpassas till artiklarna 290 och 291 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (nedan kallat fördraget). |
| --- | --- |

(2)

Till följd av Lissabonfördragets ikraftträdande måste de befogenheter som överförs till kommissionen enligt förordning (EG) nr 73/2009 anpassas till artiklarna 290 och 291 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (nedan kallat fördraget).

| (3) | Kommissionen bör ha befogenhet

  I syfte att säkerställa att systemet som fastställs i denna förordning fungerar väl bör befogenheten
  att anta delegerade akter i enlighet med artikel 290 i fördraget i syfte

  om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen för
  att ersätta eller ändra
  vissa
  icke väsentliga delar av förordning (EG) nr 73/2009. De delar för vilka denna befogenhet kan utövas bör definieras, tillsammans med de villkor som ska gälla för sådan delegering.

  Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå. Kommissionen bör, då den förbereder och utarbetar delegerade akter, se till att relevanta handlingar översänds samtidigt till Europaparlamentet och rådet och att detta sker så snabbt som möjligt och på lämpligt sätt. [Ändr. 1] |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen bör ha befogenhet

  I syfte att säkerställa att systemet som fastställs i denna förordning fungerar väl bör befogenheten
  att anta delegerade akter i enlighet med artikel 290 i fördraget i syfte

  om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen för
  att ersätta eller ändra
  vissa
  icke väsentliga delar av förordning (EG) nr 73/2009. De delar för vilka denna befogenhet kan utövas bör definieras, tillsammans med de villkor som ska gälla för sådan delegering.

  Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå. Kommissionen bör, då den förbereder och utarbetar delegerade akter, se till att relevanta handlingar översänds samtidigt till Europaparlamentet och rådet och att detta sker så snabbt som möjligt och på lämpligt sätt. [Ändr. 1]

| (4) | För att garantera att

  säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av
  förordning (EG) nr 73/2009 tillämpas enhetligt i alla medlemsstater bör kommissionen ha befogenhet att anta genomförandeakter i enlighet med artikel 291 i fördraget

  tilldelas genomförandebefogenheter
  . Om inte annat uttryckligen föreskrivs bör kommissionen anta genomförandeakterna

  dessa befogenheter utövas
  i enlighet med bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr XX/XXXX om...

  182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter

   (4). [Ändr. 2] |
| --- | --- |

(4)

För att garantera att

  säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av
  förordning (EG) nr 73/2009 tillämpas enhetligt i alla medlemsstater bör kommissionen ha befogenhet att anta genomförandeakter i enlighet med artikel 291 i fördraget

  tilldelas genomförandebefogenheter
  . Om inte annat uttryckligen föreskrivs bör kommissionen anta genomförandeakterna

  dessa befogenheter utövas
  i enlighet med bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr XX/XXXX om...

  182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter

   (4). [Ändr. 2]

| (4a) | Kommissionen bör genom genomförandeakter godkänna beviljandet av visst särskilt stöd, besluta vilka medlemsstater som uppfyller vissa villkor rörande am- och dikobidraget och ge nya medlemsstater tillstånd att på vissa villkor komplettera direktstöden. Mot bakgrund av den särskilda karaktären hos sådana akter bör kommissionen få befogenheter att anta dem utan biträde av kommittén för direktstöd. [Ändr. 3] |
| --- | --- |

(4a)

Kommissionen bör genom genomförandeakter godkänna beviljandet av visst särskilt stöd, besluta vilka medlemsstater som uppfyller vissa villkor rörande am- och dikobidraget och ge nya medlemsstater tillstånd att på vissa villkor komplettera direktstöden. Mot bakgrund av den särskilda karaktären hos sådana akter bör kommissionen få befogenheter att anta dem utan biträde av kommittén för direktstöd. [Ändr. 3]

| (5) | Vissa av de bestämmelser rörande direktstödordningar som hittills antagits av kommissionen med stöd av dess befogenheter enligt förordning (EG) nr 73/2009 anses vara av sådan betydelse att de bör införlivas i den förordningen. Detta rör några av de närmare föreskrifter som fastställs i kommissionens förordningar (EU) nr 1120/2009 (5), (EU) nr 1121/2009 (6) och (EU) nr 1122/2009 (7). |
| --- | --- |

(5)

Vissa av de bestämmelser rörande direktstödordningar som hittills antagits av kommissionen med stöd av dess befogenheter enligt förordning (EG) nr 73/2009 anses vara av sådan betydelse att de bör införlivas i den förordningen. Detta rör några av de närmare föreskrifter som fastställs i kommissionens förordningar (EU) nr 1120/2009 (5), (EU) nr 1121/2009 (6) och (EU) nr 1122/2009 (7).

| (6) | Mot bakgrund av erfarenheterna av tillämpningen av förordning (EG) nr 73/2009 bör vissa bestämmelser i den förordningen förenklas, särskilt de som rör tvärvillkor. |
| --- | --- |

(6)

Mot bakgrund av erfarenheterna av tillämpningen av förordning (EG) nr 73/2009 bör vissa bestämmelser i den förordningen förenklas, särskilt de som rör tvärvillkor.

| (7) | För att skapa rättslig säkerhet och tydlighet är det lämpligt att definiera begreppen åkermark, fleråriga grödor, permanent betesmark och gräsmark. |
| --- | --- |

(7)

För att skapa rättslig säkerhet och tydlighet är det lämpligt att definiera begreppen åkermark, fleråriga grödor, permanent betesmark och gräsmark.

| (8) | Eftersom permanent betesmark har positiva miljöeffekter bör det antas bestämmelser för att främja bevarandet av befintlig permanent betesmark och undvika en storskalig omvandling till åkermark. För att se till att medlemsstaterna fastställer hur stor andel permanent betesmark och åkermark som måste underhållas på ett konsekvent sätt, bör kommissionen anta genomförandeakter som anger vilka uppgifter som ska ligga till grund för beräkningen av denna andel. |
| --- | --- |

(8)

Eftersom permanent betesmark har positiva miljöeffekter bör det antas bestämmelser för att främja bevarandet av befintlig permanent betesmark och undvika en storskalig omvandling till åkermark. För att se till att medlemsstaterna fastställer hur stor andel permanent betesmark och åkermark som måste underhållas på ett konsekvent sätt, bör kommissionen anta genomförandeakter som anger vilka uppgifter som ska ligga till grund för beräkningen av denna andel.

| (9) | För att garantera ett effektivt genomförande av det system för jordbruksrådgivning som föreskrivs i artikel 12 i förordning (EG) nr 73/2009 och se till att systemet blir fullt fungerande, kan kommissionen anta regler genom genomförandeakter. |
| --- | --- |

(9)

För att garantera ett effektivt genomförande av det system för jordbruksrådgivning som föreskrivs i artikel 12 i förordning (EG) nr 73/2009 och se till att systemet blir fullt fungerande, kan kommissionen anta regler genom genomförandeakter.

| (10) | För att tvärvillkoren ska kunna uppfyllas måste jordbrukarna deklarera alla jordbruksarealer på sina företag. Detta gäller även jordbrukare som inte ansöker om arealbaserade direktstöd och som bara har små arealer. I dessa fall bör det för enkelhetens skull vara möjligt för medlemsstaterna att inte begära deklaration av de arealerna, förutsatt att det berörda företagets totala areal inte överstiger ett hektar och förutsatt att stödansökan innehåller en hänvisning till de berörda arealerna. |
| --- | --- |

(10)

För att tvärvillkoren ska kunna uppfyllas måste jordbrukarna deklarera alla jordbruksarealer på sina företag. Detta gäller även jordbrukare som inte ansöker om arealbaserade direktstöd och som bara har små arealer. I dessa fall bör det för enkelhetens skull vara möjligt för medlemsstaterna att inte begära deklaration av de arealerna, förutsatt att det berörda företagets totala areal inte överstiger ett hektar och förutsatt att stödansökan innehåller en hänvisning till de berörda arealerna.

| (11) | Ett effektivt genomförande av tvärvillkoren innebär kontroll av att skyldigheterna på jordbrukarnivå uppfylls. Kommissionen bör, genom genomförandeakter, anta regler om de kontroller som medlemsstaterna ska utföra för att på så sätt garantera att kontrollerna uppvisar en enhetlig och tillräckligt hög resultatnivå, särskilt när det gäller urval av jordbruksföretag, genomförandet av kontroller och rapportering. När en medlemsstat beslutar att utnyttja möjligheten att betrakta en överträdelse som mindre eller att inte tillämpa en minskning eller uteslutning om det aktuella beloppet understiger 100 EUR, bör den behöriga kontrollmyndigheten det påföljande året kontrollera att jordbrukaren åtgärdar de aktuella konstaterade överträdelserna. För att lätta den administrativa bördan bör man dock överväga att förenkla kontrolluppföljningssystemet. |
| --- | --- |

(11)

Ett effektivt genomförande av tvärvillkoren innebär kontroll av att skyldigheterna på jordbrukarnivå uppfylls. Kommissionen bör, genom genomförandeakter, anta regler om de kontroller som medlemsstaterna ska utföra för att på så sätt garantera att kontrollerna uppvisar en enhetlig och tillräckligt hög resultatnivå, särskilt när det gäller urval av jordbruksföretag, genomförandet av kontroller och rapportering. När en medlemsstat beslutar att utnyttja möjligheten att betrakta en överträdelse som mindre eller att inte tillämpa en minskning eller uteslutning om det aktuella beloppet understiger 100 EUR, bör den behöriga kontrollmyndigheten det påföljande året kontrollera att jordbrukaren åtgärdar de aktuella konstaterade överträdelserna. För att lätta den administrativa bördan bör man dock överväga att förenkla kontrolluppföljningssystemet.

| (12) | Medlemsstaterna måste genomföra ett integrerat administrations- och kontrollsystem enligt artikel 14 i förordning (EG) nr 73/2009. För att garantera en enhetlig och tillräckligt hög resultatnivå när det gäller de tekniska aspekterna av systemets olika delar, bör kommissionen anta genomförandeakter om grundläggande funktioner, definitioner och kvalitetskrav avseende systemet och dess olika delar. |
| --- | --- |

(12)

Medlemsstaterna måste genomföra ett integrerat administrations- och kontrollsystem enligt artikel 14 i förordning (EG) nr 73/2009. För att garantera en enhetlig och tillräckligt hög resultatnivå när det gäller de tekniska aspekterna av systemets olika delar, bör kommissionen anta genomförandeakter om grundläggande funktioner, definitioner och kvalitetskrav avseende systemet och dess olika delar.

| (13) | För att säkra en konsekvent och effektiv förvaltning av stödansökningar bör kommissionen anta genomförandeakter avseende stödansökningarna och ansökningarna om stödrättigheter. Dessa genomförandeakter bör garantera att den tid och all den information som behövs för kontrollen av att villkoren för stödberättigande är uppfyllda tillhandahålls. I väl motiverade fall bör jordbrukaren beviljas en viss flexibilitet. Vidare bör reglerna för stödberättigande, som t.ex. hållandeperioder för djur, inte hindra jordbrukarna från att överlåta hela sitt företag efter det att ansökan lämnats in, men endast under denna period. Villkoren för sådana överlåtelser bör därför fastställas. |
| --- | --- |

(13)

För att säkra en konsekvent och effektiv förvaltning av stödansökningar bör kommissionen anta genomförandeakter avseende stödansökningarna och ansökningarna om stödrättigheter. Dessa genomförandeakter bör garantera att den tid och all den information som behövs för kontrollen av att villkoren för stödberättigande är uppfyllda tillhandahålls. I väl motiverade fall bör jordbrukaren beviljas en viss flexibilitet. Vidare bör reglerna för stödberättigande, som t.ex. hållandeperioder för djur, inte hindra jordbrukarna från att överlåta hela sitt företag efter det att ansökan lämnats in, men endast under denna period. Villkoren för sådana överlåtelser bör därför fastställas.

| (14) | Kontrollen av att villkoren för stödberättigande är uppfyllda bör ske i syfte att skydda unionens medel. För att möjliggöra sådan kontroll av att jordbrukarna uppfyller villkoren knutna till stödet samt för att garantera en korrekt fördelning av medlen till de berättigade jordbrukarna, bör kommissionen anta genomförandeakter om de kontroller som medlemsstaterna ska utföra. När så är lämpligt bör akterna även innehålla regler för en situation där andra tjänster, organ eller organisationer än den behöriga myndigheten deltar i stödadministrationen. |
| --- | --- |

(14)

Kontrollen av att villkoren för stödberättigande är uppfyllda bör ske i syfte att skydda unionens medel. För att möjliggöra sådan kontroll av att jordbrukarna uppfyller villkoren knutna till stödet samt för att garantera en korrekt fördelning av medlen till de berättigade jordbrukarna, bör kommissionen anta genomförandeakter om de kontroller som medlemsstaterna ska utföra. När så är lämpligt bör akterna även innehålla regler för en situation där andra tjänster, organ eller organisationer än den behöriga myndigheten deltar i stödadministrationen.

| (15) | I artikel 28 i förordning (EG) nr 73/2009 fastställs minimikrav som ska efterlevas, men artikel 28.1 första stycket led b är inte relevant för jordbrukare som fortfarande tar emot direktstöd inom ramen för vissa kopplade stödordningar men inte innehar några hektar. Dessa jordbrukare är i samma situation som jordbrukare som innehar särskilda stödrättigheter och för att de kopplade ordningarna i fråga ska fungera effektivt bör de förra vid tillämpningen av artikel 28.1 i den förordningen behandlas på samma sätt som de senare. När en medlemsstat har valt en tröskel i hektar enligt artikel 28.1 b, bör jordbrukare som mottar särskilt stöd enligt avdelning III kapitel 5 och som innehar färre hektar än vad den tröskel som valts av medlemsstaten tillåter, kunna omfattas av en tröskel i euro som valts av medlemsstaten i enlighet med artikel 28.1 a. |
| --- | --- |

(15)

I artikel 28 i förordning (EG) nr 73/2009 fastställs minimikrav som ska efterlevas, men artikel 28.1 första stycket led b är inte relevant för jordbrukare som fortfarande tar emot direktstöd inom ramen för vissa kopplade stödordningar men inte innehar några hektar. Dessa jordbrukare är i samma situation som jordbrukare som innehar särskilda stödrättigheter och för att de kopplade ordningarna i fråga ska fungera effektivt bör de förra vid tillämpningen av artikel 28.1 i den förordningen behandlas på samma sätt som de senare. När en medlemsstat har valt en tröskel i hektar enligt artikel 28.1 b, bör jordbrukare som mottar särskilt stöd enligt avdelning III kapitel 5 och som innehar färre hektar än vad den tröskel som valts av medlemsstaten tillåter, kunna omfattas av en tröskel i euro som valts av medlemsstaten i enlighet med artikel 28.1 a.

| (16) | Det bör fastställas regler om den minimistorlek per jordbruksföretag för vilken stödrättigheter kan begäras. |
| --- | --- |

(16)

Det bör fastställas regler om den minimistorlek per jordbruksföretag för vilken stödrättigheter kan begäras.

| (17) | För att säkerställa direktstödsystemets kontinuitet även under exceptionella omständigheter bör kommissionen kunna anta nödvändiga och motiverade åtgärder för att hantera en sådan situation. |
| --- | --- |

(17)

För att säkerställa direktstödsystemets kontinuitet även under exceptionella omständigheter bör kommissionen kunna anta nödvändiga och motiverade åtgärder för att hantera en sådan situation.

| (18) | För att systemet med samlat gårdsstöd enligt avdelning II i förordning (EG) nr 73/2009 ska kunna förvaltas effektivt bör användningen av jordbruksarealer för annan verksamhet än jordbruk definieras. |
| --- | --- |

(18)

För att systemet med samlat gårdsstöd enligt avdelning II i förordning (EG) nr 73/2009 ska kunna förvaltas effektivt bör användningen av jordbruksarealer för annan verksamhet än jordbruk definieras.

| (19) | För att medlemsstaternas egen interna organisation ska kunna beaktas bör de ha möjlighet att förvalta den nationella reserven på regional nivå. Det bör fastställas regler för sådan förvaltning. |
| --- | --- |

(19)

För att medlemsstaternas egen interna organisation ska kunna beaktas bör de ha möjlighet att förvalta den nationella reserven på regional nivå. Det bör fastställas regler för sådan förvaltning.

| (20) | Det bör fastställas särskilda regler för medlemsstaternas återföring av outnyttjade stödrättigheter till den nationella reserven. |
| --- | --- |

(20)

Det bör fastställas särskilda regler för medlemsstaternas återföring av outnyttjade stödrättigheter till den nationella reserven.

| (21) | Reglerna rörande begränsningen av överlåtelse av stödrättigheter bör anpassas för att beakta särskilda överlåtelsesituationer. |
| --- | --- |

(21)

Reglerna rörande begränsningen av överlåtelse av stödrättigheter bör anpassas för att beakta särskilda överlåtelsesituationer.

| (22) | I syfte att säkerställa att villkoren för särskilda stödrättigheter fortsätter att vara uppfyllda bör det antas regler för beräkningen av djurenheter. |
| --- | --- |

(22)

I syfte att säkerställa att villkoren för särskilda stödrättigheter fortsätter att vara uppfyllda bör det antas regler för beräkningen av djurenheter.

| (23) | För att säkerställa likabehandling mellan aktörer bör kommissionen anta genomförandeakter avseende den inledande tilldelningen av stödrättigheter inom ramen för införandet av systemet med samlat gårdsstöd i de nya medlemsstaterna i enlighet med artikel 55 i förordning (EG) nr 73/2009. |
| --- | --- |

(23)

För att säkerställa likabehandling mellan aktörer bör kommissionen anta genomförandeakter avseende den inledande tilldelningen av stödrättigheter inom ramen för införandet av systemet med samlat gårdsstöd i de nya medlemsstaterna i enlighet med artikel 55 i förordning (EG) nr 73/2009.

| (24) | För att säkerställa likabehandling mellan aktörer bör kommissionen anta genomförandeakter för beräkningen av djurenheter med avseende på särskilda stödrättigheter enligt artikel 44.2 i förordning (EG) nr 73/2009. |
| --- | --- |

(24)

För att säkerställa likabehandling mellan aktörer bör kommissionen anta genomförandeakter för beräkningen av djurenheter med avseende på särskilda stödrättigheter enligt artikel 44.2 i förordning (EG) nr 73/2009.

| (25) | För att säkerställa likabehandling mellan aktörer bör kommissionen anta genomförandeakter för sådant särskilt stöd som rör särskild verksamhet inom jordbruket som medför tilläggsfördelar för ett miljövänligt jordbruk, för områden som omfattas av omstrukturerings- och/eller utvecklingsprogram samt för bidrag till premier för skörde-, djur- och växtförsäkringar i enlighet med artikel 68 i förordning (EG) nr 73/2009. När det gäller gemensamma jordbruksfonder mot djur- och växtsjukdomar och miljöolyckor bör dessa regler särskilt fastställa den kortaste respektive längsta löptiden för lån som berättigar till ekonomiskt bidrag samt medlemsstaternas skyldighet att lämna in en årlig rapport till kommissionen om genomförandet av artikel 71 i förordning (EG) nr 73/2009. |
| --- | --- |

(25)

För att säkerställa likabehandling mellan aktörer bör kommissionen anta genomförandeakter för sådant särskilt stöd som rör särskild verksamhet inom jordbruket som medför tilläggsfördelar för ett miljövänligt jordbruk, för områden som omfattas av omstrukturerings- och/eller utvecklingsprogram samt för bidrag till premier för skörde-, djur- och växtförsäkringar i enlighet med artikel 68 i förordning (EG) nr 73/2009. När det gäller gemensamma jordbruksfonder mot djur- och växtsjukdomar och miljöolyckor bör dessa regler särskilt fastställa den kortaste respektive längsta löptiden för lån som berättigar till ekonomiskt bidrag samt medlemsstaternas skyldighet att lämna in en årlig rapport till kommissionen om genomförandet av artikel 71 i förordning (EG) nr 73/2009.

| (26) | För att stödsystemen enligt avdelning IV i förordning (EG) nr 73/2009 ska kunna förvaltas effektivt bör det fastställas exakta regler för hur dessa system ska fungera. |
| --- | --- |

(26)

För att stödsystemen enligt avdelning IV i förordning (EG) nr 73/2009 ska kunna förvaltas effektivt bör det fastställas exakta regler för hur dessa system ska fungera.

| (27) | Det bör fastställas regler rörande begränsningarna av överlåtelser av bidragsrättigheter när det gäller bidrag inom får- och getköttssektorn. |
| --- | --- |

(27)

Det bör fastställas regler rörande begränsningarna av överlåtelser av bidragsrättigheter när det gäller bidrag inom får- och getköttssektorn.

| (28) | Det bör fastställas regler rörande det lägsta antal djur som måste deklareras för det särskilda bidraget samt regler rörande am- och dikobidraget. |
| --- | --- |

(28)

Det bör fastställas regler rörande det lägsta antal djur som måste deklareras för det särskilda bidraget samt regler rörande am- och dikobidraget.

| (29) | Det bör fastställas regler rörande begränsningarna av överlåtelser av bidragsrättigheter för am- och dikor. |
| --- | --- |

(29)

Det bör fastställas regler rörande begränsningarna av överlåtelser av bidragsrättigheter för am- och dikor.

| (30) | För att säkerställa en sund förvaltning av de alternativ medlemsstaterna valt i fråga om kopplade stöd, bör kommissionen fastställa taken gällande det samlade gårdsstödet samt taken gällande de kopplade åtgärderna inom ramen för det särskilda stödet, det separata sockerstödet, det separata frukt- och grönsaksstödet, det separata stödet för bär och de medel som medlemsstaterna anmäler i enlighet med artikel 69.6 a. |
| --- | --- |

(30)

För att säkerställa en sund förvaltning av de alternativ medlemsstaterna valt i fråga om kopplade stöd, bör kommissionen fastställa taken gällande det samlade gårdsstödet samt taken gällande de kopplade åtgärderna inom ramen för det särskilda stödet, det separata sockerstödet, det separata frukt- och grönsaksstödet, det separata stödet för bär och de medel som medlemsstaterna anmäler i enlighet med artikel 69.6 a.

| (31) | Genom artikel 132 i förordning (EG) nr 73/2009 ges de nya medlemsstaterna möjlighet att, med kommissionens tillstånd, komplettera direktstödet till jordbrukare. Kompletterande nationella direktstöd som är oförenliga med kommissionens tillstånd bör betraktas som olagligt stöd. |
| --- | --- |

(31)

Genom artikel 132 i förordning (EG) nr 73/2009 ges de nya medlemsstaterna möjlighet att, med kommissionens tillstånd, komplettera direktstödet till jordbrukare. Kompletterande nationella direktstöd som är oförenliga med kommissionens tillstånd bör betraktas som olagligt stöd.

| (32) | Utbyte av information mellan kommissionen och medlemsstaterna är nödvändigt för en god förvaltning av medlen. Kommissionen bör genom genomförandeakter anta enhetliga regler för informationsutbyte. Dessa bör bland annat omfatta regler om anmälan av beslut som medlemsstaterna fattar och om statistik och rapporter som ska skickas in av medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(32)

Utbyte av information mellan kommissionen och medlemsstaterna är nödvändigt för en god förvaltning av medlen. Kommissionen bör genom genomförandeakter anta enhetliga regler för informationsutbyte. Dessa bör bland annat omfatta regler om anmälan av beslut som medlemsstaterna fattar och om statistik och rapporter som ska skickas in av medlemsstaterna.

| (33) | Förordning (EG) nr 73/2009 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(33)

Förordning (EG) nr 73/2009 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EG) nr 73/2009 ska ändras på följande sätt:

| (1) | I artikel 2 ska följande punkter läggas till:
  ”i)   åkermark: mark som utnyttjas för vegetabilieproduktion eller som uppfyller kraven på god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden enligt artikel 6, oavsett om marken är täckt av växthus eller annat fast eller rörligt skydd,
  j)   permanenta grödor: grödor som inte ingår i växtföljden, utom permanent betesmark, och som odlas i fem år eller mer och ger upprepade skördar, även plantskolor, samt skottskog med kort omloppstid,
  k)   permanent betesmark: mark som utnyttjas till att odla gräs eller annat örtartat foder naturligt (självsådd) eller genom odling (insådd) och som sedan fem år eller mer inte ingår i växtföljden på jordbruksföretaget, dock inte areal uttagen enligt rådets förordning (EEG) nr 2078/92 (8), artiklarna 22, 23 och 24 i rådets förordning (EG) nr 1257/1999 (9) och artikel 39 i rådets förordning (EG) nr 1698/2005; i detta sammanhang avses med gräs eller annat örtartat foder alla örtartade växter som är vanliga i naturlig betesmark eller brukar ingå i fröblandningar för betes- eller ängsmark i medlemsstaten (oavsett om sådan mark används för bete); medlemsstaterna får inbegripa jordbruksgrödor enligt kommissionens definition,
  l)   gräsmark: åkermark som används för produktion av gräs (sått eller naturligt); i gräsmark ska permanent betesmark ingå. |
| --- | --- |

(1)

I artikel 2 ska följande punkter läggas till:

”i)   åkermark: mark som utnyttjas för vegetabilieproduktion eller som uppfyller kraven på god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden enligt artikel 6, oavsett om marken är täckt av växthus eller annat fast eller rörligt skydd,

j)   permanenta grödor: grödor som inte ingår i växtföljden, utom permanent betesmark, och som odlas i fem år eller mer och ger upprepade skördar, även plantskolor, samt skottskog med kort omloppstid,

k)   permanent betesmark: mark som utnyttjas till att odla gräs eller annat örtartat foder naturligt (självsådd) eller genom odling (insådd) och som sedan fem år eller mer inte ingår i växtföljden på jordbruksföretaget, dock inte areal uttagen enligt rådets förordning (EEG) nr 2078/92 (8), artiklarna 22, 23 och 24 i rådets förordning (EG) nr 1257/1999 (9) och artikel 39 i rådets förordning (EG) nr 1698/2005; i detta sammanhang avses med gräs eller annat örtartat foder alla örtartade växter som är vanliga i naturlig betesmark eller brukar ingå i fröblandningar för betes- eller ängsmark i medlemsstaten (oavsett om sådan mark används för bete); medlemsstaterna får inbegripa jordbruksgrödor enligt kommissionens definition,

l)   gräsmark: åkermark som används för produktion av gräs (sått eller naturligt); i gräsmark ska permanent betesmark ingå.

| (2) | Följande artikel ska införas:

  ”Artikel 2a


  Ändring av bilaga I

  När så krävs för att beakta ny lagstiftning som det kan bli nödvändigt att anta, ska kommissionen ändra bilaga I genom en delegerad akt

  delegerade akter i syfte att infoga lämpliga hänvisningar till ny lagstiftning
  .”
  [Ändr. 4] |
| --- | --- |

(2)

Följande artikel ska införas:

”Artikel 2a

Ändring av bilaga I

När så krävs för att beakta ny lagstiftning som det kan bli nödvändigt att anta, ska kommissionen ändra bilaga I genom en delegerad akt

  delegerade akter i syfte att infoga lämpliga hänvisningar till ny lagstiftning
  .”

| 2a. | I artikel 6.1 andra stycket ska led a utgå. [Ändr. 5] |
| --- | --- |

2a.

I artikel 6.1 andra stycket ska led a utgå. [Ändr. 5]

| (3) | I artikel 6 ska följande punkter läggas till:
  ”3.   Om andelen permanent betesmark minskar ska kommissionen, genom delegerade akter, anta bestämmelser som även omfattar
  individuella
  skyldigheter för den enskilde jordbrukaren

  som måste respekteras
  , för att säkerställa att åtgärder vidtas för att bevara den permanenta betesmarken hos den enskilde jordbrukaren. [Ändr. 6]

  4.   Kommissionen ska, genom genomförandeakter, besluta om metoderna för hur andelen permanent betesmark och jordbruksmark som ska bibehållas ska fastställas.” |
| --- | --- |

(3)

I artikel 6 ska följande punkter läggas till:

”3.   Om andelen permanent betesmark minskar ska kommissionen, genom delegerade akter, anta bestämmelser som även omfattar
  individuella
  skyldigheter för den enskilde jordbrukaren

  som måste respekteras
  , för att säkerställa att åtgärder vidtas för att bevara den permanenta betesmarken hos den enskilde jordbrukaren. [Ändr. 6]

4.   Kommissionen ska, genom genomförandeakter, besluta om metoderna för hur andelen permanent betesmark och jordbruksmark som ska bibehållas ska fastställas.”

| (4) | I artikel 8 ska punkt 2 ersättas med följande:
  ”2.   Kommissionen ska, genom genomförandeakter

  delegerade akter
  , se över de tak som fastställs i bilaga IV för att beakta [Ändr. 7]







  a) | ändringar av de totala maximibeloppen för de direktstöd som får beviljas, |
| --- | --- | --- |

(4)

I artikel 8 ska punkt 2 ersättas med följande:

”2.   Kommissionen ska, genom genomförandeakter

  delegerade akter
  , se över de tak som fastställs i bilaga IV för att beakta [Ändr. 7]

a)

ändringar av de totala maximibeloppen för de direktstöd som får beviljas,

| b) | ändringar av det frivilliga moduleringssystem som anges i förordning (EG) nr 378/2007, |
| --- | --- |

b)

ändringar av det frivilliga moduleringssystem som anges i förordning (EG) nr 378/2007,

| c) | strukturella förändringar i jordbruksföretagen, |
| --- | --- |

c)

strukturella förändringar i jordbruksföretagen,

| d) | överföringar till Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) i enlighet med artikel 136.” |
| --- | --- |

d)

överföringar till Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) i enlighet med artikel 136.”

| (5) | Artikel 9 ska ändras på följande sätt:






  a) | I punkt 2 första stycket ska inledningen ersättas med följande:
  ”De belopp som motsvarar 1 procentenhet ska tilldelas de medlemsstater där motsvarande belopp genererats. De belopp som motsvarar minskningen med 4 procentenheter ska fördelas mellan de berörda medlemsstaterna av kommissionen, genom en genomförandeakt, på grundval av följande kriterier:” |
| --- | --- | --- |

(5)

Artikel 9 ska ändras på följande sätt:

a)

I punkt 2 första stycket ska inledningen ersättas med följande:

”De belopp som motsvarar 1 procentenhet ska tilldelas de medlemsstater där motsvarande belopp genererats. De belopp som motsvarar minskningen med 4 procentenheter ska fördelas mellan de berörda medlemsstaterna av kommissionen, genom en genomförandeakt, på grundval av följande kriterier:”

| b) | I punkt 3 ska följande stycke införas:

  ”När så krävs för att beakta ny lagstiftning som det kan bli nödvändigt att anta, ska kommissionen ändra

  Kommissionen ska
  bilaga V genom en delegerad akt.”
  [Ändr. 8] |
| --- | --- |

b)

I punkt 3 ska följande stycke införas:

”När så krävs för att beakta ny lagstiftning som det kan bli nödvändigt att anta, ska kommissionen ändra

  Kommissionen ska
  bilaga V genom en delegerad akt.”

| c) | Punkt 4 ska ersättas med följande:
  ”4.   Det återstående beloppet från tillämpningen av artikel 7.1 och de belopp som frigörs vid tillämpningen av artikel 7.2 ska av kommissionen, genom genomförandeakter, tilldelas de medlemsstater där motsvarande belopp har genererats. De ska användas i enlighet med artikel 69.5a i förordning (EG) nr 1698/2005.” |
| --- | --- |

c)

Punkt 4 ska ersättas med följande:

”4.   Det återstående beloppet från tillämpningen av artikel 7.1 och de belopp som frigörs vid tillämpningen av artikel 7.2 ska av kommissionen, genom genomförandeakter, tilldelas de medlemsstater där motsvarande belopp har genererats. De ska användas i enlighet med artikel 69.5a i förordning (EG) nr 1698/2005.”

| (6) | Artikel 10.3 ska ersättas med följande:
  ”3.   Om något belopp återstår efter tillämpningen av artikel 7.1 och 7.2 ska det av kommissionen, genom genomförandeakter, tilldelas den nya medlemsstat där motsvarande belopp har genererats. Dessa belopp ska användas i enlighet med artikel 69.5a i förordning (EG) nr 1698/2005.” |
| --- | --- |

(6)

Artikel 10.3 ska ersättas med följande:

”3.   Om något belopp återstår efter tillämpningen av artikel 7.1 och 7.2 ska det av kommissionen, genom genomförandeakter, tilldelas den nya medlemsstat där motsvarande belopp har genererats. Dessa belopp ska användas i enlighet med artikel 69.5a i förordning (EG) nr 1698/2005.”

| (6a) | Artikel 11.2 ska ersättas med följande:




  ”2.
     
  Europaparlamentet och rådet ska fastställa de anpassningar som avses i punkt 1 senast den 30 juni det kalenderår under vilket anpassningarna ska gälla, på förslag av kommissionen som ska läggas fram senast den 31 mars samma år.”


  [Ändr. 9] |
| --- | --- |

(6a)

Artikel 11.2 ska ersättas med följande:

”2.
     
  Europaparlamentet och rådet ska fastställa de anpassningar som avses i punkt 1 senast den 30 juni det kalenderår under vilket anpassningarna ska gälla, på förslag av kommissionen som ska läggas fram senast den 31 mars samma år.”

| (7) | I avdelning II kapitel 2 ska följande artikel läggas till:

  ”Artikel 11a


  Delegering av befogenheter till kommissionen

  1.   För att säkerställa att modulering och finansiell disciplin tillämpas på ett harmoniserat sätt får kommissionen, genom delegerade akter, anta närmare föreskrifter om den beräkningsgrund för minskningar som medlemsstaterna ska tillämpa på jordbrukarna till följd av modulering och finansiell disciplin i enlighet med artiklarna 9, 10 och 11.
  2.   För att den tilldelning som avses i artikel 9.2 ska kunna säkerställas ska kommissionen, genom delegerade akter, fastställa kriterierna för tilldelningen av belopp som blir tillgängliga genom tillämpning av modulering.” |
| --- | --- |

(7)

I avdelning II kapitel 2 ska följande artikel läggas till:

”Artikel 11a

Delegering av befogenheter till kommissionen

1.   För att säkerställa att modulering och finansiell disciplin tillämpas på ett harmoniserat sätt får kommissionen, genom delegerade akter, anta närmare föreskrifter om den beräkningsgrund för minskningar som medlemsstaterna ska tillämpa på jordbrukarna till följd av modulering och finansiell disciplin i enlighet med artiklarna 9, 10 och 11.

2.   För att den tilldelning som avses i artikel 9.2 ska kunna säkerställas ska kommissionen, genom delegerade akter, fastställa kriterierna för tilldelningen av belopp som blir tillgängliga genom tillämpning av modulering.”

| (8) | I artikel 12 ska följande punkt läggas till:

  ”5.   För att jordbruksrådgivningen ska kunna fungera tillfredsställande får kommissionen, genom delegerade akter, anta bestämmelser med syfte att göra den fullt funktionsduglig. Dessa bestämmelser får bland annat omfatta jordbruksrådgivningens tillämpningsområde och tillgångskriterierna för jordbrukarna.
  [Ändr. 10]

  6.   Kommissionen får, genom genomförandeakter, anta
  tekniska
  bestämmelser för ett enhetligt genomförande av jordbruksrådgivningen.”
  [Ändr. 11] |
| --- | --- |

(8)

I artikel 12 ska följande punkt läggas till:

”5.   För att jordbruksrådgivningen ska kunna fungera tillfredsställande får kommissionen, genom delegerade akter, anta bestämmelser med syfte att göra den fullt funktionsduglig. Dessa bestämmelser får bland annat omfatta jordbruksrådgivningens tillämpningsområde och tillgångskriterierna för jordbrukarna.
  [Ändr. 10]

6.   Kommissionen får, genom genomförandeakter, anta
  tekniska
  bestämmelser för ett enhetligt genomförande av jordbruksrådgivningen.”

| (9) | I artikel 19.1 ska följande stycken läggas till:
  ”Varje medlemsstat ska fastställa den minsta areal som ett jordbruksskifte får ha för att kunna omfattas av en ansökan. Den minsta arealstorleken får dock inte överstiga 0,3 ha.
  Genom undantag från första stycket led a får medlemsstaterna besluta att en jordbrukare som inte ansöker om arealbaserade direktstöd inte behöver deklarera alla sina jordbruksskiften om skiftenas samlade areal inte överstiger 1 ha. Jordbrukaren ska dock i ansökan ange att denne förfogar över jordbruksskiften och ska på begäran av de behöriga myndigheterna ange läget för skiftena i fråga.” |
| --- | --- |

(9)

I artikel 19.1 ska följande stycken läggas till:

”Varje medlemsstat ska fastställa den minsta areal som ett jordbruksskifte får ha för att kunna omfattas av en ansökan. Den minsta arealstorleken får dock inte överstiga 0,3 ha.

Genom undantag från första stycket led a får medlemsstaterna besluta att en jordbrukare som inte ansöker om arealbaserade direktstöd inte behöver deklarera alla sina jordbruksskiften om skiftenas samlade areal inte överstiger 1 ha. Jordbrukaren ska dock i ansökan ange att denne förfogar över jordbruksskiften och ska på begäran av de behöriga myndigheterna ange läget för skiftena i fråga.”

| (10) | I artikel 21 ska punkt 1 ersättas med följande:
  ”1.   Om det konstateras att en jordbrukare inte uppfyller de stödvillkor som fastställs i denna förordning, ska hela eller en del av det stöd som har beviljats eller kommer att beviljas, och för vilket stödvillkoren har uppfyllts, omfattas av minskningar och uteslutningar; detta ska dock inte påverka tillämpningen av minskningar eller uteslutningar enligt artikel 23.” |
| --- | --- |

(10)

I artikel 21 ska punkt 1 ersättas med följande:

”1.   Om det konstateras att en jordbrukare inte uppfyller de stödvillkor som fastställs i denna förordning, ska hela eller en del av det stöd som har beviljats eller kommer att beviljas, och för vilket stödvillkoren har uppfyllts, omfattas av minskningar och uteslutningar; detta ska dock inte påverka tillämpningen av minskningar eller uteslutningar enligt artikel 23.”

| (11) | I artikel 22 ska följande punkt läggas till:
  ”3.   Kommissionen ska, genom genomförandeakter, anta bestämmelser för genomförandet av kontroller av att de skyldigheter som avses i kapitel 1 uppfylls.” |
| --- | --- |

(11)

I artikel 22 ska följande punkt läggas till:

”3.   Kommissionen ska, genom genomförandeakter, anta bestämmelser för genomförandet av kontroller av att de skyldigheter som avses i kapitel 1 uppfylls.”

| (12) | Artikel 23.2 ska ersättas med följande:
  ”2.   Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 1 och i enlighet med villkoren i de föreskrifter som avses i artikel 27a.5 får medlemsstaterna besluta att inte tillämpa en minskning eller uteslutning på 100 EUR eller mindre per jordbrukare och kalenderår.

  Om en medlemsstat beslutar att använda sig av den möjlighet som ges i första stycket ska den behöriga myndigheten nästkommande år vidta de åtgärder som krävs för att kontrollera att jordbrukaren åtgärdar de aktuella konstaterade överträdelserna. Jordbrukaren ska underrättas om konstaterandet och om skyldigheten att vidta korrigeringsåtgärder.”
  [Ändr. 12] |
| --- | --- |

(12)

Artikel 23.2 ska ersättas med följande:

”2.   Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 1 och i enlighet med villkoren i de föreskrifter som avses i artikel 27a.5 får medlemsstaterna besluta att inte tillämpa en minskning eller uteslutning på 100 EUR eller mindre per jordbrukare och kalenderår.

Om en medlemsstat beslutar att använda sig av den möjlighet som ges i första stycket ska den behöriga myndigheten nästkommande år vidta de åtgärder som krävs för att kontrollera att jordbrukaren åtgärdar de aktuella konstaterade överträdelserna. Jordbrukaren ska underrättas om konstaterandet och om skyldigheten att vidta korrigeringsåtgärder.”

| (13) | Artikel 24 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 1 ska ersättas med följande:
  ”1.   För beräkningen av minskningar och uteslutningar ska hänsyn tas till den upptäckta överträdelsens allvar, omfattning, varaktighet och upprepning samt de kriterier som anges i punkterna 2, 3 och 4.” |
| --- | --- | --- |

(13)

Artikel 24 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 1 ska ersättas med följande:

”1.   För beräkningen av minskningar och uteslutningar ska hänsyn tas till den upptäckta överträdelsens allvar, omfattning, varaktighet och upprepning samt de kriterier som anges i punkterna 2, 3 och 4.”

| b) | I punkt 2 ska tredje stycket ersättas med följande:

  utgå.



  ”Om jordbrukaren inte vidtar omedelbara åtgärder för att hejda den konstaterade överträdelsen ska den behöriga myndigheten göra vad som krävs, i tillämpliga fall begränsat till en administrativ kontroll, för att kontrollera att jordbrukaren åtgärdar den aktuella konstaterade överträdelsen. Jordbrukaren ska informeras om de mindre överträdelser som konstaterats och om skyldigheten att vidta korrigeringsåtgärder.” |
| --- | --- |

b)

I punkt 2 ska tredje stycket ersättas med följande:

  utgå.

”Om jordbrukaren inte vidtar omedelbara åtgärder för att hejda den konstaterade överträdelsen ska den behöriga myndigheten göra vad som krävs, i tillämpliga fall begränsat till en administrativ kontroll, för att kontrollera att jordbrukaren åtgärdar den aktuella konstaterade överträdelsen. Jordbrukaren ska informeras om de mindre överträdelser som konstaterats och om skyldigheten att vidta korrigeringsåtgärder.”

| (14) | I avdelning II kapitel 4 ska följande artiklar läggas till:

  ”Artikel 27a


  Delegering av befogenheter till kommissionen

  1.   För att säkerställa en korrekt fördelning av medlen till de berättigade jordbrukarna, och säkerställa att det integrerade administrations- och kontrollsystem som föreskrivs i detta kapitel genomförs på ett effektivt, konsekvent och icke-diskriminerande sätt som skyddar unionens finansiella intressen, får kommissionen, genom delegerade akter, anta






  a) | särskilda definitioner som krävs för att säkerställa ett harmoniserat genomförande av det integrerade systemet, |
| --- | --- | --- |

(14)

I avdelning II kapitel 4 ska följande artiklar läggas till:

”Artikel 27a

Delegering av befogenheter till kommissionen

1.   För att säkerställa en korrekt fördelning av medlen till de berättigade jordbrukarna, och säkerställa att det integrerade administrations- och kontrollsystem som föreskrivs i detta kapitel genomförs på ett effektivt, konsekvent och icke-diskriminerande sätt som skyddar unionens finansiella intressen, får kommissionen, genom delegerade akter, anta

a)

särskilda definitioner som krävs för att säkerställa ett harmoniserat genomförande av det integrerade systemet,

| b) | bestämmelser som krävs för en harmoniserad definition av grunden för beräkning av stöd, inbegripet regler om hur vissa fall där stödberättigande områden innefattar landskapselement eller träd ska hanteras, |
| --- | --- |

b)

bestämmelser som krävs för en harmoniserad definition av grunden för beräkning av stöd, inbegripet regler om hur vissa fall där stödberättigande områden innefattar landskapselement eller träd ska hanteras,

| c) | regler för att garantera jordbrukarens rättigheter vid force majeure eller exceptionella omständigheter enligt artikel 31, |
| --- | --- |

c)

regler för att garantera jordbrukarens rättigheter vid force majeure eller exceptionella omständigheter enligt artikel 31,

| d) | regler för att säkerställa en harmoniserad grund för beräkning av minskningar på grund av tvärvillkor, där även minskningar till följd av modulering och finansiell disciplin beaktas, |
| --- | --- |

d)

regler för att säkerställa en harmoniserad grund för beräkning av minskningar på grund av tvärvillkor, där även minskningar till följd av modulering och finansiell disciplin beaktas,

| e) | regler om andra åtgärder som
  gör det möjligt för
  medlemsstaterna ska

  att
  vidta
  andra åtgärder
  för tillämpningen av detta kapitel samt arrangemang för eventuellt ömsesidigt bistånd mellan medlemsstaterna. [Ändr. 14] |
| --- | --- |

e)

regler om andra åtgärder som
  gör det möjligt för
  medlemsstaterna ska

  att
  vidta
  andra åtgärder
  för tillämpningen av detta kapitel samt arrangemang för eventuellt ömsesidigt bistånd mellan medlemsstaterna. [Ändr. 14]

2.   I syfte att säkerställa en korrekt fördelning av medlen till de berättigade jordbrukarna med avseende på de stödansökningar som avses i artikel 19, och för att möjliggöra kontroll av att villkoren knutna till stödet uppfylls av jordbrukarna, ska kommissionen, genom delegerade akter, fastslå följande:

| a) | Regler för minsta areal för jordbruksskiften som ska anmälas, i syfte att minska den administrativa bördan för jordbrukare och myndigheter. |
| --- | --- |

a)

Regler för minsta areal för jordbruksskiften som ska anmälas, i syfte att minska den administrativa bördan för jordbrukare och myndigheter.

| b) | Undantag från rådets förordning (EEG, Euratom) nr 1182/71 (10) i syfte att garantera jordbrukares rätt till betalning när den sista dagen för inlämning av ansökningar eller ändringar är en helgdag, lördag eller söndag. |
| --- | --- |

b)

Undantag från rådets förordning (EEG, Euratom) nr 1182/71 (10) i syfte att garantera jordbrukares rätt till betalning när den sista dagen för inlämning av ansökningar eller ändringar är en helgdag, lördag eller söndag.

| c) | Maximal försening och minskning vid sen ansökan om stödutbetalning eller tilldelning av rättigheter. |
| --- | --- |

c)

Maximal försening och minskning vid sen ansökan om stödutbetalning eller tilldelning av rättigheter.

3.   För att säkerställa att kontrollen av villkoren för stödberättigande i artikel 20 genomförs på ett effektivt, konsekvent och icke-diskriminerande sätt som skyddar unionens finansiella intressen ska kommissionen, genom delegerade akter, anta bestämmelser, i synnerhet för situationer när jordbrukare förhindrar att kontroller genomförs.

4.   För att säkerställa att beräkningen och tillämpningen av minskningar och uteslutningar genomförs i enlighet med principen i artikel 21 och på ett effektivt, konsekvent och icke-diskriminerande sätt som skyddar unionens finansiella intressen ska kommissionen, genom delegerade akter, anta

| a) | bestämmelser om minskningar och uteslutningar i förhållande till hur korrekt och komplett informationen i ansökan är med avseende på till exempel för höga deklarationer av arealer eller djur eller bristande deklarationer av arealer, samt bestämmelser för att garantera harmoniserad och proportionell behandling av avsiktliga oegentligheter, situationer med mindre fel, ackumulering av minskningar och samtidig tillämpning av olika minskningar, liksom särskilda bestämmelser för de åtgärder som vidtas enligt artikel 68, |
| --- | --- |

a)

bestämmelser om minskningar och uteslutningar i förhållande till hur korrekt och komplett informationen i ansökan är med avseende på till exempel för höga deklarationer av arealer eller djur eller bristande deklarationer av arealer, samt bestämmelser för att garantera harmoniserad och proportionell behandling av avsiktliga oegentligheter, situationer med mindre fel, ackumulering av minskningar och samtidig tillämpning av olika minskningar, liksom särskilda bestämmelser för de åtgärder som vidtas enligt artikel 68,

| b) | regler om att inte tillämpa minskningar i vissa fall, och om proportionalitet vid tillämpningen av minskningar. |
| --- | --- |

b)

regler om att inte tillämpa minskningar i vissa fall, och om proportionalitet vid tillämpningen av minskningar.

5.   För att säkerställa att tvärvillkoren uppfylls på ett effektivt, konsekvent och icke-diskriminerande sätt får kommissionen, genom delegerade akter, anta regler för beräkning och tillämpning av minskningar i enlighet med principerna i artiklarna 23 och 24, inbegripet regler för vissa fall då minskningar inte ska tillämpas.

Artikel 27b

Tillämpningsbestämmelser

För att detta kapitel ska tillämpas på ett enhetligt sätt ska kommissionen, genom genomförandeakter, fastställa

| a) | grundläggande funktioner, definitioner och kvalitetskrav avseende det integrerade systemet för registrering av varje jordbrukare som lämnar in en stödansökan enligt artikel 15, |
| --- | --- |

a)

grundläggande funktioner, definitioner och kvalitetskrav avseende det integrerade systemet för registrering av varje jordbrukare som lämnar in en stödansökan enligt artikel 15,

| b) | grundläggande funktioner, definitioner och kvalitetskrav avseende den elektroniska databas som avses i artikel 16, |
| --- | --- |

b)

grundläggande funktioner, definitioner och kvalitetskrav avseende den elektroniska databas som avses i artikel 16,

| c) | grundläggande funktioner, definitioner och kvalitetskrav avseende det identifieringssystem för jordbruksskiften som avses i artikel 17, |
| --- | --- |

c)

grundläggande funktioner, definitioner och kvalitetskrav avseende det identifieringssystem för jordbruksskiften som avses i artikel 17,

| d) | grundläggande funktioner, definitioner och kvalitetskrav avseende det system för identifiering och registrering av stödrättigheter som avses i artikel 18, |
| --- | --- |

d)

grundläggande funktioner, definitioner och kvalitetskrav avseende det system för identifiering och registrering av stödrättigheter som avses i artikel 18,

| e) | regler beträffande de stödansökningar och de ansökningar om stödrättigheter som avses i artikel 19, inbegripet sista datum för inlämning av ansökningar, krav om vilka uppgifter ansökningarna minst ska innehålla, bestämmelser om ändring eller indragning av stödansökningar, undantag från kravet att lämna in en stödansökan och bestämmelser som gör det möjligt för medlemsstaterna att tillämpa förenklade förfaranden eller att rätta till uppenbara fel, |
| --- | --- |

e)

regler beträffande de stödansökningar och de ansökningar om stödrättigheter som avses i artikel 19, inbegripet sista datum för inlämning av ansökningar, krav om vilka uppgifter ansökningarna minst ska innehålla, bestämmelser om ändring eller indragning av stödansökningar, undantag från kravet att lämna in en stödansökan och bestämmelser som gör det möjligt för medlemsstaterna att tillämpa förenklade förfaranden eller att rätta till uppenbara fel,

| f) | regler för att kontrollera huruvida skyldigheterna uppfylls, och huruvida informationen i stödansökan är korrekt och fullständig; när det gäller hampa ska dessa i synnerhet inbegripa närmare bestämmelser om särskilda kontrollåtgärder och metoder för fastställande av halten av tetrahydrocannabinol, och när det gäller bomull, ett system för kontroll av godkända branschorganisationer, |
| --- | --- |

f)

regler för att kontrollera huruvida skyldigheterna uppfylls, och huruvida informationen i stödansökan är korrekt och fullständig; när det gäller hampa ska dessa i synnerhet inbegripa närmare bestämmelser om särskilda kontrollåtgärder och metoder för fastställande av halten av tetrahydrocannabinol, och när det gäller bomull, ett system för kontroll av godkända branschorganisationer,

| g) | när det gäller hampa, föreskrifter för särskilda kontrollåtgärder och metoder för fastställande av halten av tetrahydrocannabinol, |
| --- | --- |

g)

när det gäller hampa, föreskrifter för särskilda kontrollåtgärder och metoder för fastställande av halten av tetrahydrocannabinol,

| h) | när det gäller bomull, ett system för kontroll av godkända branschorganisationer, |
| --- | --- |

h)

när det gäller bomull, ett system för kontroll av godkända branschorganisationer,

| i) | regler för återvinning av felaktigt utbetalda stödbelopp och felaktigt tilldelade stödrättigheter, |
| --- | --- |

i)

regler för återvinning av felaktigt utbetalda stödbelopp och felaktigt tilldelade stödrättigheter,

| j) | tekniska definitioner som behövs för att detta kapitel ska tillämpas på ett enhetligt sätt, |
| --- | --- |

j)

tekniska definitioner som behövs för att detta kapitel ska tillämpas på ett enhetligt sätt,

| k) | bestämmelser i samband med överlåtelse av jordbruksföretag då även skyldigheter förknippade med rätten till stödet i fråga ska överlåtas. |
| --- | --- |

k)

bestämmelser i samband med överlåtelse av jordbruksföretag då även skyldigheter förknippade med rätten till stödet i fråga ska överlåtas.

| (15) | I artikel 28.1 ska tredje stycket ersättas med följande:
  ”Jordbrukare med särskilda stödrättigheter i enlighet med artikel 44.1 eller jordbrukare som får bidrag för får och getter i enlighet med avdelning IV kapitel 1 avsnitt 10 eller nöt- och kalvköttsbidrag i enlighet med avdelning IV kapitel 1 avsnitt 11 eller jordbrukare som får särskilt stöd i enlighet med avdelning III kapitel 5 och som, vid tillämpningen av första stycket led b, innehar färre hektar än vad den tröskel som valts av medlemsstaten tillåter ska omfattas av villkoret i första stycket led a i den här punkten.” |
| --- | --- |

(15)

I artikel 28.1 ska tredje stycket ersättas med följande:

”Jordbrukare med särskilda stödrättigheter i enlighet med artikel 44.1 eller jordbrukare som får bidrag för får och getter i enlighet med avdelning IV kapitel 1 avsnitt 10 eller nöt- och kalvköttsbidrag i enlighet med avdelning IV kapitel 1 avsnitt 11 eller jordbrukare som får särskilt stöd i enlighet med avdelning III kapitel 5 och som, vid tillämpningen av första stycket led b, innehar färre hektar än vad den tröskel som valts av medlemsstaten tillåter ska omfattas av villkoret i första stycket led a i den här punkten.”

| (16) | Artikel 29.4 ska ersättas med följande:
  ”4.   Genom avvikelse från punkt 2 får kommissionen, genom genomförandeakter,






  a) | tillhandahålla förskott, |
| --- | --- | --- |

(16)

Artikel 29.4 ska ersättas med följande:

”4.   Genom avvikelse från punkt 2 får kommissionen, genom genomförandeakter,

a)

tillhandahålla förskott,

| b) | ge medlemsstater tillstånd, om budgetläget tillåter, att i regioner där jordbrukare på grund av extrema förhållanden står inför allvarliga ekonomiska svårigheter, före den 1 december, betala ut förskott






  i) | på upp till 50 % av stödet,
  eller |
| --- | --- | --- |

b)

ge medlemsstater tillstånd, om budgetläget tillåter, att i regioner där jordbrukare på grund av extrema förhållanden står inför allvarliga ekonomiska svårigheter, före den 1 december, betala ut förskott

i)

på upp till 50 % av stödet,

eller

| ii) | på upp till 80 % av stödet om förskott redan har tillhandahållits. |
| --- | --- |

ii)

på upp till 80 % av stödet om förskott redan har tillhandahållits.

Kommissionen får, genom genomförandeakter, anta regler rörande utbetalningen av dessa förskott.”

| (17) | Följande artikel ska införas:

  ”Artikel 31a



  Tillämpningsbestämmelser

  Delegering av befogenheter till kommissionen

  Kommissionen får, genom genomförandeakter

  delegerade akter
  , vidta åtgärder som är både nödvändiga och vederbörligen motiverade för att akut lösa praktiska och specifika problem; sådana åtgärder får avvika från vissa delar av den här förordningen, men bara i den omfattning och under den tid som detta är absolut nödvändigt.
  Om det är nödvändigt på grund av tvingande skäl till skyndsamhet, ska det förfarande som anges i artikel 141ba tillämpas på delegerade akter som antas enligt den här artikeln.
  ”
  [Ändr. 15] |
| --- | --- |

(17)

Följande artikel ska införas:

”Artikel 31a

Tillämpningsbestämmelser

  Delegering av befogenheter till kommissionen

Kommissionen får, genom genomförandeakter

  delegerade akter
  , vidta åtgärder som är både nödvändiga och vederbörligen motiverade för att akut lösa praktiska och specifika problem; sådana åtgärder får avvika från vissa delar av den här förordningen, men bara i den omfattning och under den tid som detta är absolut nödvändigt.
  Om det är nödvändigt på grund av tvingande skäl till skyndsamhet, ska det förfarande som anges i artikel 141ba tillämpas på delegerade akter som antas enligt den här artikeln.
  ”

| (18) | I artikel 33 ska följande punkter läggas till:
  ”4.   En medlemsstat får besluta att fastställa vilken minimistorlek i jordbruksareal som ska krävas för att ett jordbruksföretag ska få ansöka om stödrättigheter. Minimistorleken får emellertid inte överskrida de gränser som anges i artikel 28.1 första stycket led b jämförd med artikel 28.1 andra stycket. Ingen minimistorlek får fastställas för de särskilda stödrättigheter som avses i artiklarna 60 och 65.
  5.   När så krävs för att beakta ny lagstiftning som det kan bli nödvändigt att anta, ska kommissionen ändra bilaga IX genom en delegerad akt

  delegerade akter
  . [Ändr. 16]

  6.   Kommissionen ska genom genomförandeakter anta regler för stödansökan under det år för tilldelning av rättigheter då rättigheterna eventuellt ännu inte har fastställts definitivt och tilldelningen påverkas av särskilda omständigheter, samt ett tak för det system med samlat gårdsstöd som avses i denna avdelning.” |
| --- | --- |

(18)

I artikel 33 ska följande punkter läggas till:

”4.   En medlemsstat får besluta att fastställa vilken minimistorlek i jordbruksareal som ska krävas för att ett jordbruksföretag ska få ansöka om stödrättigheter. Minimistorleken får emellertid inte överskrida de gränser som anges i artikel 28.1 första stycket led b jämförd med artikel 28.1 andra stycket. Ingen minimistorlek får fastställas för de särskilda stödrättigheter som avses i artiklarna 60 och 65.

5.   När så krävs för att beakta ny lagstiftning som det kan bli nödvändigt att anta, ska kommissionen ändra bilaga IX genom en delegerad akt

  delegerade akter
  . [Ändr. 16]

6.   Kommissionen ska genom genomförandeakter anta regler för stödansökan under det år för tilldelning av rättigheter då rättigheterna eventuellt ännu inte har fastställts definitivt och tilldelningen påverkas av särskilda omständigheter, samt ett tak för det system med samlat gårdsstöd som avses i denna avdelning.”

| (19) | I artikel 34.2 ska andra stycket ersättas med följande:
  ”Ett jordbruksföretags jordbruksareal som även används för annan verksamhet än jordbruksverksamhet enligt första stycket led a ska betraktas som en areal som huvudsakligen används för jordbruksverksamhet om jordbruksverksamheten kan bedrivas utan större hinder av den andra verksamhetens intensitet, slag, varaktighet eller tidpunkt. Medlemsstaterna ska fastställa kriterier för tillämpningen av detta stycke på sina respektive territorier.” |
| --- | --- |

(19)

I artikel 34.2 ska andra stycket ersättas med följande:

”Ett jordbruksföretags jordbruksareal som även används för annan verksamhet än jordbruksverksamhet enligt första stycket led a ska betraktas som en areal som huvudsakligen används för jordbruksverksamhet om jordbruksverksamheten kan bedrivas utan större hinder av den andra verksamhetens intensitet, slag, varaktighet eller tidpunkt. Medlemsstaterna ska fastställa kriterier för tillämpningen av detta stycke på sina respektive territorier.”

| (20) | I artikel 36 ska andra stycket utgå. |
| --- | --- |

(20)

I artikel 36 ska andra stycket utgå.

| (21) | I artikel 38 ska andra stycket ersättas med följande:
  ”Vid uppskjuten integrering får medlemsstaterna besluta att sekundärgrödor får odlas på de stödberättigande hektaren under en period av högst tre månader från och med den 15 augusti varje år. På begäran av en medlemsstat får detta datum emellertid ändras genom genomförandeakter för regioner där spannmål normalt skördas tidigare av klimatskäl.” |
| --- | --- |

(21)

I artikel 38 ska andra stycket ersättas med följande:

”Vid uppskjuten integrering får medlemsstaterna besluta att sekundärgrödor får odlas på de stödberättigande hektaren under en period av högst tre månader från och med den 15 augusti varje år. På begäran av en medlemsstat får detta datum emellertid ändras genom genomförandeakter för regioner där spannmål normalt skördas tidigare av klimatskäl.”

| (22) | Artikel 39.2 ska utgå. |
| --- | --- |

(22)

Artikel 39.2 ska utgå.

| (23) | I artikel 40.1 ska andra stycket ersättas med följande:
  ”När stödrättigheter tilldelas vinodlare ska kommissionen, med beaktande av de senaste uppgifter som meddelats av medlemsstaterna i enlighet med artiklarna 103o och 188a.3 andra stycket i förordning (EG) nr 1234/2007, genom genomförandeakter

  delegerade akter
  anpassa de nationella tak som anges i bilaga VIII till den här förordningen. Senast den 1 december under det år som föregår det år då de nationella taken anpassas ska varje medlemsstat meddela kommissionen det regionala genomsnittliga värdet av de stödrättigheter som avses i punkt B i bilaga IX till denna förordning.”
  [Ändr. 17] |
| --- | --- |

(23)

I artikel 40.1 ska andra stycket ersättas med följande:

”När stödrättigheter tilldelas vinodlare ska kommissionen, med beaktande av de senaste uppgifter som meddelats av medlemsstaterna i enlighet med artiklarna 103o och 188a.3 andra stycket i förordning (EG) nr 1234/2007, genom genomförandeakter

  delegerade akter
  anpassa de nationella tak som anges i bilaga VIII till den här förordningen. Senast den 1 december under det år som föregår det år då de nationella taken anpassas ska varje medlemsstat meddela kommissionen det regionala genomsnittliga värdet av de stödrättigheter som avses i punkt B i bilaga IX till denna förordning.”

| (24) | Artikel 41 ska ändras på följande sätt:






  a) | I punkt 1 ska följande stycken läggas till:
  ”Medlemsstaterna får administrera den nationella reserven på regional nivå. I sådana fall ska medlemsstaterna helt eller delvis överföra de belopp som är tillgängliga på nationell nivå till den regionala nivån enligt objektiva och icke-diskriminerade kriterier och på ett sådant sätt att likabehandling av jordbrukarna kan garanteras och störningar på marknaden och snedvridning av konkurrensen undviks.
  De belopp som överförs till varje regionala nivå får betraktas som tillgängliga för tilldelning enbart inom den berörda regionen, utom vid tillämpning av punkt 4 eller, beroende på medlemsstatens val, punkt 2.” |
| --- | --- | --- |

(24)

Artikel 41 ska ändras på följande sätt:

a)

I punkt 1 ska följande stycken läggas till:

”Medlemsstaterna får administrera den nationella reserven på regional nivå. I sådana fall ska medlemsstaterna helt eller delvis överföra de belopp som är tillgängliga på nationell nivå till den regionala nivån enligt objektiva och icke-diskriminerade kriterier och på ett sådant sätt att likabehandling av jordbrukarna kan garanteras och störningar på marknaden och snedvridning av konkurrensen undviks.

De belopp som överförs till varje regionala nivå får betraktas som tillgängliga för tilldelning enbart inom den berörda regionen, utom vid tillämpning av punkt 4 eller, beroende på medlemsstatens val, punkt 2.”

| b) | Punkt 4 ska ersättas med följande:
  ”4.   Medlemsstaterna ska använda de nationella reserverna för att, enligt objektiva kriterier och på ett sådant sätt att likabehandling av jordbrukare kan garanteras och störningar på marknaden och snedvridning av konkurrensen undviks, tilldela stödrättigheter till jordbrukare som befinner sig i en särskild situation.” |
| --- | --- |

b)

Punkt 4 ska ersättas med följande:

”4.   Medlemsstaterna ska använda de nationella reserverna för att, enligt objektiva kriterier och på ett sådant sätt att likabehandling av jordbrukare kan garanteras och störningar på marknaden och snedvridning av konkurrensen undviks, tilldela stödrättigheter till jordbrukare som befinner sig i en särskild situation.”

| c) | Följande punkt ska läggas till:
  ”7.   Kommissionen ska genom genomförandeakter anta regler för tilldelning av stödrättigheter i de fall jordbrukaren är berättigad till stödrättigheter enligt ett definitivt rättsligt avgörande eller enligt ett definitivt administrativt avgörande av en medlemsstats behöriga myndighet.” |
| --- | --- |

c)

Följande punkt ska läggas till:

”7.   Kommissionen ska genom genomförandeakter anta regler för tilldelning av stödrättigheter i de fall jordbrukaren är berättigad till stödrättigheter enligt ett definitivt rättsligt avgörande eller enligt ett definitivt administrativt avgörande av en medlemsstats behöriga myndighet.”

| (25) | I artikel 42 ska följande stycken läggas till:
  ”Jordbrukare får frivilligt avstå stödrättigheter till den nationella reserven.
  Kommissionen ska genom genomförandeakter besluta om åtgärder
  med avseende på de praktiska villkoren
  för återföring av outnyttjade stödrättigheter till den nationella reserven.”
  [Ändr. 18] |
| --- | --- |

(25)

I artikel 42 ska följande stycken läggas till:

”Jordbrukare får frivilligt avstå stödrättigheter till den nationella reserven.

Kommissionen ska genom genomförandeakter besluta om åtgärder
  med avseende på de praktiska villkoren
  för återföring av outnyttjade stödrättigheter till den nationella reserven.”

| (26) | Artikel 43 ska ändras på följande sätt:






  a) | I punkt 1 ska följande stycke läggas till:
  ”Den begränsning av överlåtelse av stödrättigheter som avses i tredje stycket ska inte tillämpas vid faktiskt eller förtida arv av stödrättigheter utan ett motsvarande antal stödberättigande hektar.” |
| --- | --- | --- |

(26)

Artikel 43 ska ändras på följande sätt:

a)

I punkt 1 ska följande stycke läggas till:

”Den begränsning av överlåtelse av stödrättigheter som avses i tredje stycket ska inte tillämpas vid faktiskt eller förtida arv av stödrättigheter utan ett motsvarande antal stödberättigande hektar.”

| b) | Punkt 3 ska ersättas med följande:
  ”3.   Vid försäljning av stödrättigheter med eller utan mark får medlemsstaterna, med beaktande av de allmänna principerna i unionslagstiftningen, besluta att en del av de stödrättigheter som säljs ska återgå till den nationella reserven eller att deras enhetsvärde ska minskas till förmån för den nationella reserven enligt kriterier som ska anges av kommissionen genom genomförandeakter.
  Stöd ska inte kvarhållas vid försäljning av stödrättigheter med eller utan mark till en jordbrukare som inleder jordbruksverksamhet eller vid faktiskt eller förtida arv av stödrättigheter.” |
| --- | --- |

b)

Punkt 3 ska ersättas med följande:

”3.   Vid försäljning av stödrättigheter med eller utan mark får medlemsstaterna, med beaktande av de allmänna principerna i unionslagstiftningen, besluta att en del av de stödrättigheter som säljs ska återgå till den nationella reserven eller att deras enhetsvärde ska minskas till förmån för den nationella reserven enligt kriterier som ska anges av kommissionen genom genomförandeakter.

Stöd ska inte kvarhållas vid försäljning av stödrättigheter med eller utan mark till en jordbrukare som inleder jordbruksverksamhet eller vid faktiskt eller förtida arv av stödrättigheter.”

| c) | Följande punkt ska läggas till:
  ”4.   Kommissionen ska genom genomförandeakter anta regler om särskilda villkor för överföring av stödrättigheter och om det förfarande som medlemsstaterna ska tillämpa i sådana fall och, vid tillämpning av artikel 62.3, regler för beräkningen av den procentandel av stödrättigheterna som jordbrukaren har använt samt användningen av sådana stödrättigheter. Reglerna får även gälla överföringar av stödrättigheter där medlemsstaterna utnyttjar möjligheten i punkt 1 tredje stycket och kvarhållande av värdet på stödrättigheterna vid den försäljning av stödrättigheter som avses i punkt 3 andra stycket.” |
| --- | --- |

c)

Följande punkt ska läggas till:

”4.   Kommissionen ska genom genomförandeakter anta regler om särskilda villkor för överföring av stödrättigheter och om det förfarande som medlemsstaterna ska tillämpa i sådana fall och, vid tillämpning av artikel 62.3, regler för beräkningen av den procentandel av stödrättigheterna som jordbrukaren har använt samt användningen av sådana stödrättigheter. Reglerna får även gälla överföringar av stödrättigheter där medlemsstaterna utnyttjar möjligheten i punkt 1 tredje stycket och kvarhållande av värdet på stödrättigheterna vid den försäljning av stödrättigheter som avses i punkt 3 andra stycket.”

| (27) | I artikel 44 ska följande punkt läggas till:
  ”4.   Kommissionen ska genom genomförandeakter anta regler om beräkningen av djurenheter med avseende på särskilda stödrättigheter och aktiveringen av särskilda stödrättigheter.” |
| --- | --- |

(27)

I artikel 44 ska följande punkt läggas till:

”4.   Kommissionen ska genom genomförandeakter anta regler om beräkningen av djurenheter med avseende på särskilda stödrättigheter och aktiveringen av särskilda stödrättigheter.”

| (28) | I avdelning III kapitel 1 ska följande artikel läggas till:

  ”Artikel 45a


  Delegering av befogenheter till kommissionen

  1.   För att garantera skyddet av stödmottagarnas rättigheter ska kommissionen genom delegerade akter fastställa följande:






  a) | Regler om berättigande och tillgång till systemet med samlat gårdsstöd, inbegripet vid arv och förtida arv, arv i samband med arrende, ändrad juridisk ställning eller benämning och vid sammanslagning eller uppdelning av jordbruksföretaget. |
| --- | --- | --- |

(28)

I avdelning III kapitel 1 ska följande artikel läggas till:

”Artikel 45a

Delegering av befogenheter till kommissionen

1.   För att garantera skyddet av stödmottagarnas rättigheter ska kommissionen genom delegerade akter fastställa följande:

a)

Regler om berättigande och tillgång till systemet med samlat gårdsstöd, inbegripet vid arv och förtida arv, arv i samband med arrende, ändrad juridisk ställning eller benämning och vid sammanslagning eller uppdelning av jordbruksföretaget.

| b) | Regler om beräkning av enhetsvärdet på stödrättigheterna och för ändring av stödrättigheterna, särskilt vid delrättigheter. |
| --- | --- |

b)

Regler om beräkning av enhetsvärdet på stödrättigheterna och för ändring av stödrättigheterna, särskilt vid delrättigheter.

| c) | Särskilda definitioner, för tillämpning av artikel 41.2, för jordbrukare som inleder sin jordbruksverksamhet. |
| --- | --- |

c)

Särskilda definitioner, för tillämpning av artikel 41.2, för jordbrukare som inleder sin jordbruksverksamhet.

| d) | Regler om fastställande och beräkning av stödrättigheternas värde och antal eller ökning av värdet på de stödrättigheter som mottagits från den nationella reserven. |
| --- | --- |

d)

Regler om fastställande och beräkning av stödrättigheternas värde och antal eller ökning av värdet på de stödrättigheter som mottagits från den nationella reserven.

| e) | Regler om tilldelningen av stödrättigheter från den nationella reserven till jordbrukare som deklarerar färre hektar än det antal som motsvarar de stödrättigheter de hade tilldelats i enlighet med artiklarna 43 och 59 i förordning (EG) nr 1782/2003 i det fall medlemsstaten utnyttjar möjligheten i artikel 41.3. |
| --- | --- |

e)

Regler om tilldelningen av stödrättigheter från den nationella reserven till jordbrukare som deklarerar färre hektar än det antal som motsvarar de stödrättigheter de hade tilldelats i enlighet med artiklarna 43 och 59 i förordning (EG) nr 1782/2003 i det fall medlemsstaten utnyttjar möjligheten i artikel 41.3.

| f) | Regler om de särskilda situationer som avses i artikel 41.4 och regler om jordbrukares tillgång i sådana särskilda situationer till stödrättigheter från den nationella reserven. |
| --- | --- |

f)

Regler om de särskilda situationer som avses i artikel 41.4 och regler om jordbrukares tillgång i sådana särskilda situationer till stödrättigheter från den nationella reserven.

2.   I syfte att säkerställa en god förvaltning av stödrättigheterna ska kommissionen, genom delegerade akter, anta regler om deklaration och utnyttjande av stödrättigheter.

3.   För att klargöra särskilda situationer som kan uppkomma vid tillämpningen av systemet med samlat gårdsstöd ska kommissionen, genom delegerade akter, anta
  regler för

| a) | regler för definitionen

  användningen av den definition som ges
  i den nationella lagstiftningen av
  termerna
  ”arv” och ”förtida arv”
  vid tillämpningen av denna förordning
  . [Ändr. 19] |
| --- | --- |

a)

regler för definitionen

  användningen av den definition som ges
  i den nationella lagstiftningen av
  termerna
  ”arv” och ”förtida arv”
  vid tillämpningen av denna förordning
  . [Ändr. 19]

| b) | beräkning av stödrättigheternas värde och antal eller ökning i förhållande till tilldelningen av stödrättigheter enligt någon bestämmelse i denna avdelning, inbegripet möjligheten till ett provisoriskt värde och antal eller en provisorisk ökning av stödrättigheter tilldelade på grundval av en ansökan från jordbrukaren, villkor för fastställande av det provisoriska och definitiva värdet och antalet stödrättigheter och bestämmelser för situationer där ett försäljnings- eller arrendeavtal skulle kunna påverka tilldelningen av stödrättigheter. |
| --- | --- |

b)

beräkning av stödrättigheternas värde och antal eller ökning i förhållande till tilldelningen av stödrättigheter enligt någon bestämmelse i denna avdelning, inbegripet möjligheten till ett provisoriskt värde och antal eller en provisorisk ökning av stödrättigheter tilldelade på grundval av en ansökan från jordbrukaren, villkor för fastställande av det provisoriska och definitiva värdet och antalet stödrättigheter och bestämmelser för situationer där ett försäljnings- eller arrendeavtal skulle kunna påverka tilldelningen av stödrättigheter.

4.   För att underlätta uppskjuten integrering av frukt och grönsaker i systemet med samlat gårdsstöd ska kommissionen, genom delegerade akter, anta regler om möjligheten att odla sekundärgrödor på stödberättigande hektar för medlemsstater som har använt ett av de alternativ som anges i artikel 51.1 tredje stycket.

5.   I syfte att upprätta en förteckning över de sorter av hampa som berättigar till direktstöd och för att skydda folkhälsan ska kommissionen, genom delegerade akter, anta regler enligt vilka stöd endast kan beviljas för certifierat utsäde av vissa sorter och där det förfarande för fastställande av hampsorter som avses i artikel 39 anges.”

| (29) | I artikel 51.2 ska första stycket ersättas med följande:
  ”Utifrån det val som varje medlemsstat gjort ska kommissionen, genom genomförandeakter, fastställa ett tak för vart och ett av de direktstöd som avses i artiklarna 52, 53 och 54.” |
| --- | --- |

(29)

I artikel 51.2 ska första stycket ersättas med följande:

”Utifrån det val som varje medlemsstat gjort ska kommissionen, genom genomförandeakter, fastställa ett tak för vart och ett av de direktstöd som avses i artiklarna 52, 53 och 54.”

| (30) | I avdelning III kapitel 2 ska följande artikel läggas till:

  ”Artikel 54a


  Delegering av befogenheter till kommissionen

  För att ta hänsyn till särdragen hos de berörda sektorerna ska kommissionen genom delegerade akter anta regler om fastställande och beräkning av stödrättigheter och de möjligheter som föreskrivs i detta kapitel.” |
| --- | --- |

(30)

I avdelning III kapitel 2 ska följande artikel läggas till:

”Artikel 54a

Delegering av befogenheter till kommissionen

För att ta hänsyn till särdragen hos de berörda sektorerna ska kommissionen genom delegerade akter anta regler om fastställande och beräkning av stödrättigheter och de möjligheter som föreskrivs i detta kapitel.”

| (31) | I artikel 57 ska punkt 2 ersättas med följande:
  ”2.   "De nya medlemsstaterna ska använda den nationella reserven för att, enligt objektiva kriterier och på ett sådant sätt att likabehandling av jordbrukare kan garanteras och störningar på marknaden och snedvridning av konkurrensen undviks, tilldela stödrättigheter till jordbrukare som befinner sig i en särskild situation.” |
| --- | --- |

(31)

I artikel 57 ska punkt 2 ersättas med följande:

”2.   "De nya medlemsstaterna ska använda den nationella reserven för att, enligt objektiva kriterier och på ett sådant sätt att likabehandling av jordbrukare kan garanteras och störningar på marknaden och snedvridning av konkurrensen undviks, tilldela stödrättigheter till jordbrukare som befinner sig i en särskild situation.”

| (32) | I artikel 59 ska följande punkt läggas till:
  ”4.   Kommissionen ska, genom genomförandeakter, besluta om nödvändiga åtgärder rörande villkoren för identifiering av stödberättigade jordbrukare, provisoriskt fastställande av antalet hektar och preliminär kontroll av villkoren för ansökan.” |
| --- | --- |

(32)

I artikel 59 ska följande punkt läggas till:

”4.   Kommissionen ska, genom genomförandeakter, besluta om nödvändiga åtgärder rörande villkoren för identifiering av stödberättigade jordbrukare, provisoriskt fastställande av antalet hektar och preliminär kontroll av villkoren för ansökan.”

| (33) | I artikel 60 ska följande punkt läggas till:
  ”Kommissionen ska, genom genomförandeakter, anta regler om beräkning av jordbruksverksamhet uttryckt i djurenheter som avses i artikel 44.2 a och om kontroll av den miniminivå av jordbruksverksamhet i nya medlemsstater som avses i artikel 44.2 b.” |
| --- | --- |

(33)

I artikel 60 ska följande punkt läggas till:

”Kommissionen ska, genom genomförandeakter, anta regler om beräkning av jordbruksverksamhet uttryckt i djurenheter som avses i artikel 44.2 a och om kontroll av den miniminivå av jordbruksverksamhet i nya medlemsstater som avses i artikel 44.2 b.”

| (34) | I artikel 62.3 ska följande stycke läggas till:
  ”Kommissionen ska, genom genomförandeakter, anta nödvändiga bestämmelser rörande beräkningen av den andel av stödrättigheterna som jordbrukaren har använt.” |
| --- | --- |

(34)

I artikel 62.3 ska följande stycke läggas till:

”Kommissionen ska, genom genomförandeakter, anta nödvändiga bestämmelser rörande beräkningen av den andel av stödrättigheterna som jordbrukaren har använt.”

| (35) | I avdelning III kapitel 3 ska följande artikel läggas till:

  ”Artikel 62a


  Delegering av befogenheter till kommissionen

  1.   För att få en effektiv förvaltning av stödrättigheterna i medlemsstaterna ska kommissionen, genom delegerade akter, anta regler om den inledande tilldelningen av stödrättigheter när systemet med samlat gårdsstöd införs i de nya medlemsstater som har tillämpat systemet för enhetlig arealersättning.
  2.   För att en anpassning till nya situationer inom jordbrukssektorn ska vara möjlig ska kommissionen, genom delegerade akter, anta regler om en representativ period vid tillämpning av artiklarna 57.3 och 59.3.
  3.   För att säkerställa en effektiv förvaltning av stödrättigheter ska kommissionen, genom delegerade akter, anta regler om fastställande och beräkning av stödrättigheternas värde och antal eller ökning av värdet på de stödrättigheter som mottagits från den nationella reserven enligt detta kapitel och de alternativ som det innehåller.
  4.   För att garantera skyddet av stödmottagarnas rättigheter ska kommissionen, genom delegerade akter, anta följande:






  a) | Regler om tilldelningen av stödrättigheter från den nationella reserven till jordbrukare som deklarerar färre hektar än det antal som motsvarar de stödrättigheter de hade tilldelats i enlighet med artiklarna 43 och 59 i förordning (EG) nr 1782/2003 i det fall en medlemsstat som tillämpat systemet för enhetlig arealersättning utnyttjar möjligheten i artikel 57.5 i denna förordning. |
| --- | --- | --- |

(35)

I avdelning III kapitel 3 ska följande artikel läggas till:

”Artikel 62a

Delegering av befogenheter till kommissionen

1.   För att få en effektiv förvaltning av stödrättigheterna i medlemsstaterna ska kommissionen, genom delegerade akter, anta regler om den inledande tilldelningen av stödrättigheter när systemet med samlat gårdsstöd införs i de nya medlemsstater som har tillämpat systemet för enhetlig arealersättning.

2.   För att en anpassning till nya situationer inom jordbrukssektorn ska vara möjlig ska kommissionen, genom delegerade akter, anta regler om en representativ period vid tillämpning av artiklarna 57.3 och 59.3.

3.   För att säkerställa en effektiv förvaltning av stödrättigheter ska kommissionen, genom delegerade akter, anta regler om fastställande och beräkning av stödrättigheternas värde och antal eller ökning av värdet på de stödrättigheter som mottagits från den nationella reserven enligt detta kapitel och de alternativ som det innehåller.

4.   För att garantera skyddet av stödmottagarnas rättigheter ska kommissionen, genom delegerade akter, anta följande:

a)

Regler om tilldelningen av stödrättigheter från den nationella reserven till jordbrukare som deklarerar färre hektar än det antal som motsvarar de stödrättigheter de hade tilldelats i enlighet med artiklarna 43 och 59 i förordning (EG) nr 1782/2003 i det fall en medlemsstat som tillämpat systemet för enhetlig arealersättning utnyttjar möjligheten i artikel 57.5 i denna förordning.

| b) | Regler om de särskilda situationer som avses i artikel 57.2 och regler om jordbrukares tillgång i sådana särskilda situationer till stödrättigheter från den nationella reserven enligt detta kapitel.” |
| --- | --- |

b)

Regler om de särskilda situationer som avses i artikel 57.2 och regler om jordbrukares tillgång i sådana särskilda situationer till stödrättigheter från den nationella reserven enligt detta kapitel.”

| (36) | Artikel 67.1 ska ersättas med följande:
  ”1.   Medlemsstaterna får senast den 1 augusti 2009 besluta att integrera det utsädesstöd som avses i avdelning IV avsnitt 5 och de stödsystem som avses i punkt 1 i bilaga XI, med undantag av den särskilda kvalitetspremien för durumvete, i systemet med samlat gårdsstöd år 2010 eller 2011. I detta fall ska kommissionen genom genomförandeakter anpassa de nationella tak som avses i artikel 40 genom att lägga till beloppen från bilaga XII för stödsystemet i fråga.” |
| --- | --- |

(36)

Artikel 67.1 ska ersättas med följande:

”1.   Medlemsstaterna får senast den 1 augusti 2009 besluta att integrera det utsädesstöd som avses i avdelning IV avsnitt 5 och de stödsystem som avses i punkt 1 i bilaga XI, med undantag av den särskilda kvalitetspremien för durumvete, i systemet med samlat gårdsstöd år 2010 eller 2011. I detta fall ska kommissionen genom genomförandeakter anpassa de nationella tak som avses i artikel 40 genom att lägga till beloppen från bilaga XII för stödsystemet i fråga.”

| (37) | I avdelning III kapitel 4 ska följande artikel läggas till:

  ”Artikel 67a


  Delegering av befogenheter till kommissionen

  För att möjliggöra integreringen av kopplat stöd som anges i bilaga XI, och överföringen från programmen för stöd för vin som avses i bilaga IX till systemet med samlat gårdsstöd får kommissionen, genom delegerade akter, anta regler om tillgång till betalningar, om fastställande av beloppet och om antalet eller ökningen av värdet på de stödrättigheter som ska tilldelas.” |
| --- | --- |

(37)

I avdelning III kapitel 4 ska följande artikel läggas till:

”Artikel 67a

Delegering av befogenheter till kommissionen

För att möjliggöra integreringen av kopplat stöd som anges i bilaga XI, och överföringen från programmen för stöd för vin som avses i bilaga IX till systemet med samlat gårdsstöd får kommissionen, genom delegerade akter, anta regler om tillgång till betalningar, om fastställande av beloppet och om antalet eller ökningen av värdet på de stödrättigheter som ska tilldelas.”

| (38) | Artikel 68 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 2 a ii ska ersättas med följande:






  ”ii) | det har godkänts av kommissionen genom en genomförandeakt utan biträde av den kommitté som avses i artikel 141c,” |
| --- | --- | --- | --- |

(38)

Artikel 68 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 2 a ii ska ersättas med följande:

”ii)

det har godkänts av kommissionen genom en genomförandeakt utan biträde av den kommitté som avses i artikel 141c,”

| b) | Punkt 7 ska ersättas med följande:
  ”7.   För att säkerställa en effektiv och målinriktad användning av unionsmedlen och undvika dubbelfinansiering genom andra liknande stödinstrument ska kommissionen, genom delegerade akter, fastställa villkoren för kommissionens godkännande enligt punkt 2 a ii och villkoren för beviljande av det stöd som avses i detta kapitel, regler om förenlighet med andra unionsåtgärder och om kumulering av stöd samt regler för definitionen av de enskilda stödåtgärder som avses i punkt 1.” |
| --- | --- |

b)

Punkt 7 ska ersättas med följande:

”7.   För att säkerställa en effektiv och målinriktad användning av unionsmedlen och undvika dubbelfinansiering genom andra liknande stödinstrument ska kommissionen, genom delegerade akter, fastställa villkoren för kommissionens godkännande enligt punkt 2 a ii och villkoren för beviljande av det stöd som avses i detta kapitel, regler om förenlighet med andra unionsåtgärder och om kumulering av stöd samt regler för definitionen av de enskilda stödåtgärder som avses i punkt 1.”

| c) | I punkt 8 ska andra stycket utgå. |
| --- | --- |

c)

I punkt 8 ska andra stycket utgå.

| d) | Följande punkter ska läggas till:
  ”9.   Kommissionen ska, genom genomförandeakter, fastställa följande:






  a) | Regler om beräkning av värdet av varje stödrättighet som mottagits av en jordbrukare som inte äger några stödrättigheter och som ansöker om det stöd som avses i punkt 1 c, inbegripet regler för beräkning av höjningen av beloppet per hektar inom ramen för systemet med enhetlig arealersättning som avses i artikel 131.2. |
| --- | --- | --- |

d)

Följande punkter ska läggas till:

”9.   Kommissionen ska, genom genomförandeakter, fastställa följande:

a)

Regler om beräkning av värdet av varje stödrättighet som mottagits av en jordbrukare som inte äger några stödrättigheter och som ansöker om det stöd som avses i punkt 1 c, inbegripet regler för beräkning av höjningen av beloppet per hektar inom ramen för systemet med enhetlig arealersättning som avses i artikel 131.2.

| b) | Regler för beräkning av förstörelsen av den genomsnittliga årsproduktionen för en jordbrukare i enlighet med artikel 70.2 för det stöd som avses i punkt 1 d i denna artikel, inbegripet regler om skyldighet för jordbrukare att informera medlemsstaten om sina försäkringsavtal. |
| --- | --- |

b)

Regler för beräkning av förstörelsen av den genomsnittliga årsproduktionen för en jordbrukare i enlighet med artikel 70.2 för det stöd som avses i punkt 1 d i denna artikel, inbegripet regler om skyldighet för jordbrukare att informera medlemsstaten om sina försäkringsavtal.

| c) | Förfarandet för bedömning och godkännande av åtgärder som vidtagits i enlighet med punkt 1 a v. |
| --- | --- |

c)

Förfarandet för bedömning och godkännande av åtgärder som vidtagits i enlighet med punkt 1 a v.

10.   I enlighet med varje medlemsstats beslut enligt punkt 8 första stycket ska kommissionen, genom en genomförandeakt, fastställa motsvarande tak för det stödet.”

| (39) | Artikel 69 ska ändras på följande sätt:






  a) | I punkt 3 ska första stycket ersättas med följande:
  ”I enlighet med varje medlemsstats beslut enligt punkt 1 om hur mycket av det nationella taket som ska användas, ska kommissionen genom genomförandeakter fastställa det motsvarande taket för det stödet.” |
| --- | --- | --- |

(39)

Artikel 69 ska ändras på följande sätt:

a)

I punkt 3 ska första stycket ersättas med följande:

”I enlighet med varje medlemsstats beslut enligt punkt 1 om hur mycket av det nationella taket som ska användas, ska kommissionen genom genomförandeakter fastställa det motsvarande taket för det stödet.”

| b) | I punkt 4 ska följande stycke läggas till:
  ”Utifrån det val som varje enskild medlemsstat gjort ska kommissionen, genom genomförandeakter, fastställa det motsvarande totala taket för stödet enligt denna punkt.” |
| --- | --- |

b)

I punkt 4 ska följande stycke läggas till:

”Utifrån det val som varje enskild medlemsstat gjort ska kommissionen, genom genomförandeakter, fastställa det motsvarande totala taket för stödet enligt denna punkt.”

| c) | Punkt 6 ska ändras på följande sätt:






  i) | Led a ska ersättas med följande:






  ”a) | i artikel 68.1 genom att utnyttja ett belopp som beräknas i enlighet med punkt 7 i den här artikeln och fastställs av kommissionen genom en genomförandeakt, och/eller” |
| --- | --- | --- | --- |

c)

Punkt 6 ska ändras på följande sätt:

i)

Led a ska ersättas med följande:

”a)

i artikel 68.1 genom att utnyttja ett belopp som beräknas i enlighet med punkt 7 i den här artikeln och fastställs av kommissionen genom en genomförandeakt, och/eller”

| ii) | Följande stycke ska läggas till:
  ”Utifrån det val som varje enskild medlemsstats gjort ska kommissionen, genom genomförandeakter, fastställa det motsvarande beloppet för de medel som avses i första stycket led a.” |
| --- | --- |

ii)

Följande stycke ska läggas till:

”Utifrån det val som varje enskild medlemsstats gjort ska kommissionen, genom genomförandeakter, fastställa det motsvarande beloppet för de medel som avses i första stycket led a.”

| d) | I punkt 7 ska fjärde stycket ersättas med följande:
  ”Kommissionen ska på begäran av en medlemsstat, genom en genomförandeakt, göra en översyn av de fastställda beloppen på grundval av regler som kommissionen fastställt genom samma typ av akt.” |
| --- | --- |

d)

I punkt 7 ska fjärde stycket ersättas med följande:

”Kommissionen ska på begäran av en medlemsstat, genom en genomförandeakt, göra en översyn av de fastställda beloppen på grundval av regler som kommissionen fastställt genom samma typ av akt.”

| (39a) | I artikel 70.2 ska följande stycke läggas till:




  ”Medlemsstaterna ska anta regler om hur jordbrukarens genomsnittliga årsproduktion ska beräknas.”


  [Ändr. 20] |
| --- | --- |

(39a)

I artikel 70.2 ska följande stycke läggas till:

”Medlemsstaterna ska anta regler om hur jordbrukarens genomsnittliga årsproduktion ska beräknas.”

| (40) | Artikel 71 ska ändras på följande sätt:






  a) | I punkt 6 ska andra stycket ska ersättas med följande:
  ”Den kortaste respektive längsta löptiden för lån som berättigar till ekonomiskt bidrag samt lånekällan ska fastställas av kommissionen genom genomförandeakter. Akterna får innehålla regler om information till jordbrukare.” |
| --- | --- | --- |

(40)

Artikel 71 ska ändras på följande sätt:

a)

I punkt 6 ska andra stycket ska ersättas med följande:

”Den kortaste respektive längsta löptiden för lån som berättigar till ekonomiskt bidrag samt lånekällan ska fastställas av kommissionen genom genomförandeakter. Akterna får innehålla regler om information till jordbrukare.”

| b) | Punkt 10 ska ersättas med följande:
  ”10.   Medlemsstaterna ska lämna in en årlig rapport till kommissionen om genomförandet av denna artikel. Format, innehåll, tidsramar och tidsfrister för rapporten ska fastställas av kommissionen genom genomförandeakter.” |
| --- | --- |

b)

Punkt 10 ska ersättas med följande:

”10.   Medlemsstaterna ska lämna in en årlig rapport till kommissionen om genomförandet av denna artikel. Format, innehåll, tidsramar och tidsfrister för rapporten ska fastställas av kommissionen genom genomförandeakter.”

| (41) | I artikel 76 ska följande punkt läggas till:
  ”3.   Kommissionen ska genom genomförandeakter anta regler rörande minskningskoefficienterna, däribland beräkningsmetoden och datumen för fastställande av koefficienterna.” |
| --- | --- |

(41)

I artikel 76 ska följande punkt läggas till:

”3.   Kommissionen ska genom genomförandeakter anta regler rörande minskningskoefficienterna, däribland beräkningsmetoden och datumen för fastställande av koefficienterna.”

| (42) | I avdelning IV kapitel 1 avsnitt 1 ska följande artikel föras in:

  ”Artikel 76a


  Delegering av befogenheter till kommissionen

  För att garantera ett effektivt och målinriktat utnyttjande av unionsmedlen och för en effektiv förvaltning av de grödspecifika ordningarna kan kommissionen, genom delegerade akter, anta regler om minsta arealer och särskilda regler rörande sådd och odling av de grödor som behandlas i detta avsnitt.” |
| --- | --- |

(42)

I avdelning IV kapitel 1 avsnitt 1 ska följande artikel föras in:

”Artikel 76a

Delegering av befogenheter till kommissionen

För att garantera ett effektivt och målinriktat utnyttjande av unionsmedlen och för en effektiv förvaltning av de grödspecifika ordningarna kan kommissionen, genom delegerade akter, anta regler om minsta arealer och särskilda regler rörande sådd och odling av de grödor som behandlas i detta avsnitt.”

| (43) | I artikel 77 ska följande stycken läggas till:
  ”För att möjliggöra tillämpning av det grödspecifika stödordningarna ska kommissionen, genom delegerade akter, anta regler om villkoren för beviljande av stöd till odlare av stärkelsepotatis, däribland regler om stödberättigande, minimipris och utbetalning.
  Kommissionen ska, genom genomförandeakter, anta nödvändiga åtgärder rörande utbetalningen av stödet.” |
| --- | --- |

(43)

I artikel 77 ska följande stycken läggas till:

”För att möjliggöra tillämpning av det grödspecifika stödordningarna ska kommissionen, genom delegerade akter, anta regler om villkoren för beviljande av stöd till odlare av stärkelsepotatis, däribland regler om stödberättigande, minimipris och utbetalning.

Kommissionen ska, genom genomförandeakter, anta nödvändiga åtgärder rörande utbetalningen av stödet.”

| (44) | I artikel 80 ska följande stycke läggas till:
  ”Kommissionen ska, genom genomförandeakter, anta nödvändiga åtgärder rörande beräkningen av halten bitter substans i sötlupiner.” |
| --- | --- |

(44)

I artikel 80 ska följande stycke läggas till:

”Kommissionen ska, genom genomförandeakter, anta nödvändiga åtgärder rörande beräkningen av halten bitter substans i sötlupiner.”

| (45) | Artikel 81.2 och 81.3 ska ersättas med följande:
  ”2.   "Om den areal för vilken bidraget för proteingrödor begärs överskrider den maximala garantiarealen ska kommissionen, genom genomförandeakter, föreskriva att den areal per jordbrukare för vilken bidraget för proteingrödor begärs minskas proportionellt det året.
  Kommissionen ska genom genomförandeakter anta nödvändiga bestämmelser rörande minskningskoefficienterna, däribland beräkningsmetoden och datumen för fastställande av koefficienterna.
  3.   Om en medlemsstat i enlighet med artikel 67 beslutar att integrera det bidrag för proteingrödor som föreskrivs i detta avsnitt med systemet med samlat gårdsstöd ska kommissionen, genom genomförandeakter, minska den maximala garantiareal som avses i punkt 1 i den här artikeln i proportion till de proteingrödebelopp som fastställs för den medlemsstaten i bilaga XII.
  För att säkerställa ett effektivt och målinriktat utnyttjande av unionsmedlen samt en effektiv förvaltning av de grödspecifika ordningarna ska kommissionen, genom delegerade akter, anta följande:






  a) | Regler om minsta arealer och särskilda regler rörande sådd och odling när det gäller de grödor som behandlas i detta avsnitt. |
| --- | --- | --- |

(45)

Artikel 81.2 och 81.3 ska ersättas med följande:

”2.   "Om den areal för vilken bidraget för proteingrödor begärs överskrider den maximala garantiarealen ska kommissionen, genom genomförandeakter, föreskriva att den areal per jordbrukare för vilken bidraget för proteingrödor begärs minskas proportionellt det året.

Kommissionen ska genom genomförandeakter anta nödvändiga bestämmelser rörande minskningskoefficienterna, däribland beräkningsmetoden och datumen för fastställande av koefficienterna.

3.   Om en medlemsstat i enlighet med artikel 67 beslutar att integrera det bidrag för proteingrödor som föreskrivs i detta avsnitt med systemet med samlat gårdsstöd ska kommissionen, genom genomförandeakter, minska den maximala garantiareal som avses i punkt 1 i den här artikeln i proportion till de proteingrödebelopp som fastställs för den medlemsstaten i bilaga XII.

För att säkerställa ett effektivt och målinriktat utnyttjande av unionsmedlen samt en effektiv förvaltning av de grödspecifika ordningarna ska kommissionen, genom delegerade akter, anta följande:

a)

Regler om minsta arealer och särskilda regler rörande sådd och odling när det gäller de grödor som behandlas i detta avsnitt.

| b) | Regler om villkoren för beviljande av stöd för proteingrödor, däribland regler om definitionen av sötlupiner och stödberättigandet när det gäller blandningar av spannmål och proteingrödor.” |
| --- | --- |

b)

Regler om villkoren för beviljande av stöd för proteingrödor, däribland regler om definitionen av sötlupiner och stödberättigandet när det gäller blandningar av spannmål och proteingrödor.”

| (46) | I artikel 84 ska följande punkt läggas till:
  ”Kommissionen ska genom genomförandeakter anta nödvändiga bestämmelser rörande minskningskoefficienterna, däribland beräkningsmetoden och datumen för fastställande av koefficienterna.” |
| --- | --- |

(46)

I artikel 84 ska följande punkt läggas till:

”Kommissionen ska genom genomförandeakter anta nödvändiga bestämmelser rörande minskningskoefficienterna, däribland beräkningsmetoden och datumen för fastställande av koefficienterna.”

| (47) | I artikel 85 ska följande punkter läggas till:
  ”4.   För att säkerställa ett effektivt och målinriktat utnyttjande av unionsmedlen och för att säkerställa en effektiv förvaltning av de grödspecifika ordningarna kan kommissionen, genom delegerade akter, anta regler om minsta arealer och särskilda regler rörande sådd och odling av de grödor som behandlas i detta avsnitt.
  5.   För att säkerställa en effektiv förvaltning av de grödspecifika ordningarna ska kommissionen, genom delegerade akter, anta regler om villkoren för stödberättigande när det gäller jordbruksskiften planterade med nötträd, om minsta jordlottsstorlek och minsta trädtäthet samt om stödberättigande när det gäller nationellt stöd för nötter enligt artiklarna 86 och 120.” |
| --- | --- |

(47)

I artikel 85 ska följande punkter läggas till:

”4.   För att säkerställa ett effektivt och målinriktat utnyttjande av unionsmedlen och för att säkerställa en effektiv förvaltning av de grödspecifika ordningarna kan kommissionen, genom delegerade akter, anta regler om minsta arealer och särskilda regler rörande sådd och odling av de grödor som behandlas i detta avsnitt.

5.   För att säkerställa en effektiv förvaltning av de grödspecifika ordningarna ska kommissionen, genom delegerade akter, anta regler om villkoren för stödberättigande när det gäller jordbruksskiften planterade med nötträd, om minsta jordlottsstorlek och minsta trädtäthet samt om stödberättigande när det gäller nationellt stöd för nötter enligt artiklarna 86 och 120.”

| (48) | Artikel 87 ska ändras på följande sätt:






  (a) | I punkt 3 ska första stycket ersättas med följande:
  ”Det begärda stödet för utsäde får inte överskrida ett tak som fastställts av kommissionen genom genomförandeakter och som motsvarar delen för stöd till utsäde för de berörda sorterna i det nationella tak som avses i artikel 40 i denna förordning, fastställt i enlighet med artikel 64.2 i förordning (EG) nr 1782/2003. För de nya medlemsstaterna ska detta tak dock motsvara de belopp som fastställs i bilaga XIV.” |
| --- | --- | --- |

(48)

Artikel 87 ska ändras på följande sätt:

(a)

I punkt 3 ska första stycket ersättas med följande:

”Det begärda stödet för utsäde får inte överskrida ett tak som fastställts av kommissionen genom genomförandeakter och som motsvarar delen för stöd till utsäde för de berörda sorterna i det nationella tak som avses i artikel 40 i denna förordning, fastställt i enlighet med artikel 64.2 i förordning (EG) nr 1782/2003. För de nya medlemsstaterna ska detta tak dock motsvara de belopp som fastställs i bilaga XIV.”

| b) | Punkt 4 ska ersättas med följande:
  ”4.   För att skydda folkhälsan ska kommissionen genom delegerade akter fastställa för vilka sorter av hampa (Cannabis sativa L.) stödet för utsäde enligt denna artikel får betalas ut.” |
| --- | --- |

b)

Punkt 4 ska ersättas med följande:

”4.   För att skydda folkhälsan ska kommissionen genom delegerade akter fastställa för vilka sorter av hampa (Cannabis sativa L.) stödet för utsäde enligt denna artikel får betalas ut.”

| c) | Följande punkter ska läggas till:
  ”5.   För att möjliggöra tillämpning av de grödspecifika stödordningarna ska kommissionen, genom delegerade akter, fastställa definitionen av basutsäde och certifikatutsäde.
  6.   För att säkerställa ett effektivt och målinriktat utnyttjande av de unionsmedel som avsätts för stöd för utsäde ska kommissionen, genom delegerade akter, fastställa villkoren för produktion, geografiskt betingat stödberättigande och marknadsföring när det gäller utsäde.
  7.   För att säkerställa ett effektivt och målinriktat utnyttjande av unionsmedlen och för att säkerställa en effektiv förvaltning av de grödspecifika ordningarna kan kommissionen, genom delegerade akter, anta regler om minsta arealer och särskilda regler rörande sådd och odling av de grödor som behandlas i detta avsnitt.
  8.   I syfte att upprätta en förteckning över de sorter av hampa som berättigar till direktstöd och för att skydda folkhälsan, ska kommissionen genom delegerade akter anta regler enligt vilka stöd endast kan beviljas för certifierat utsäde av vissa sorter och där det förfarande för fastställande av hampsorter som avses i artikel 87.4 anges.
  9.   Kommissionen ska genom genomförandeakter anta nödvändiga bestämmelser rörande den information som ska lämnas av utsädes- eller förädlingsföretagen för att möjliggöra kontroll av rätten till stöd.” |
| --- | --- |

c)

Följande punkter ska läggas till:

”5.   För att möjliggöra tillämpning av de grödspecifika stödordningarna ska kommissionen, genom delegerade akter, fastställa definitionen av basutsäde och certifikatutsäde.

6.   För att säkerställa ett effektivt och målinriktat utnyttjande av de unionsmedel som avsätts för stöd för utsäde ska kommissionen, genom delegerade akter, fastställa villkoren för produktion, geografiskt betingat stödberättigande och marknadsföring när det gäller utsäde.

7.   För att säkerställa ett effektivt och målinriktat utnyttjande av unionsmedlen och för att säkerställa en effektiv förvaltning av de grödspecifika ordningarna kan kommissionen, genom delegerade akter, anta regler om minsta arealer och särskilda regler rörande sådd och odling av de grödor som behandlas i detta avsnitt.

8.   I syfte att upprätta en förteckning över de sorter av hampa som berättigar till direktstöd och för att skydda folkhälsan, ska kommissionen genom delegerade akter anta regler enligt vilka stöd endast kan beviljas för certifierat utsäde av vissa sorter och där det förfarande för fastställande av hampsorter som avses i artikel 87.4 anges.

9.   Kommissionen ska genom genomförandeakter anta nödvändiga bestämmelser rörande den information som ska lämnas av utsädes- eller förädlingsföretagen för att möjliggöra kontroll av rätten till stöd.”

| (49) | Artikel 89 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 2 ska ersättas med följande:
  ”2.   Medlemsstaterna ska ge tillstånd för den mark och de sorter som avses i punkt 1 i enlighet med de regler och villkor som avses i punkt 3.” |
| --- | --- | --- |

(49)

Artikel 89 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 2 ska ersättas med följande:

”2.   Medlemsstaterna ska ge tillstånd för den mark och de sorter som avses i punkt 1 i enlighet med de regler och villkor som avses i punkt 3.”

| b) | Följande punkter ska läggas till:
  ”3.   För att säkerställa en effektiv förvaltning av de grödspecifika ordningarna ska kommissionen, genom delegerade akter, anta de regler och villkor som ska gälla för tillståndsgivning för mark och sorter i samband med det grödspecifika stödet för bomull.
  4.   Kommissionen ska genom genomförandeakter anta reglerna för tillståndsförfarandet och för information till producenterna i samband med tillståndet.” |
| --- | --- |

b)

Följande punkter ska läggas till:

”3.   För att säkerställa en effektiv förvaltning av de grödspecifika ordningarna ska kommissionen, genom delegerade akter, anta de regler och villkor som ska gälla för tillståndsgivning för mark och sorter i samband med det grödspecifika stödet för bomull.

4.   Kommissionen ska genom genomförandeakter anta reglerna för tillståndsförfarandet och för information till producenterna i samband med tillståndet.”

| (50) | Artikel 90.5 ska ersättas med följande:
  ”5.   För att möjliggöra tillämpning av de grödspecifika stödordningarna ska kommissionen, genom delegerade akter, anta regler om villkoren beviljande av bomullsstöd, regler för stödberättigande samt regler för jordbruksmetoder.
  Kommissionen kan genom genomförandeakter fastställa regler för beräkningen av den minskning som föreskrivs i punkt 4.” |
| --- | --- |

(50)

Artikel 90.5 ska ersättas med följande:

”5.   För att möjliggöra tillämpning av de grödspecifika stödordningarna ska kommissionen, genom delegerade akter, anta regler om villkoren beviljande av bomullsstöd, regler för stödberättigande samt regler för jordbruksmetoder.

Kommissionen kan genom genomförandeakter fastställa regler för beräkningen av den minskning som föreskrivs i punkt 4.”

| (51) | Artikel 91 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 2 ska ersättas med följande:
  ”2.   De medlemsstater i vilka det finns rensningsföretag ska godkänna de branschorganisationer som uppfyller kriterierna enligt punkt 3.” |
| --- | --- | --- |

(51)

Artikel 91 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 2 ska ersättas med följande:

”2.   De medlemsstater i vilka det finns rensningsföretag ska godkänna de branschorganisationer som uppfyller kriterierna enligt punkt 3.”

| b) | Följande punkt ska läggas till:
  ”3.   För att möjliggöra en effektiv tillämpning av de grödspecifika stödordningarna ska kommissionen, genom delegerade akter, fastställa kriterierna för godkännande av branschorganisationer samt producenternas skyldigheter. Kommissionen ska vidare fastställa de regler som ska tillämpas om de godkända branschorganisationerna inte iakttar de kriterierna.” |
| --- | --- |

b)

Följande punkt ska läggas till:

”3.   För att möjliggöra en effektiv tillämpning av de grödspecifika stödordningarna ska kommissionen, genom delegerade akter, fastställa kriterierna för godkännande av branschorganisationer samt producenternas skyldigheter. Kommissionen ska vidare fastställa de regler som ska tillämpas om de godkända branschorganisationerna inte iakttar de kriterierna.”

| (52) | I artikel 97 ska följande punkter läggas till:
  ”5.   För att skydda jordbrukarnas rättigheter kan kommissionen, genom delegerade akter, fastställa särskilda definitioner som ska gälla vid tillämpningen av detta avsnitt.
  6.   För att säkerställa ett effektivt och målinriktat utnyttjande av unionsmedlen för övergångsstöd för frukt och grönsaker samt en effektiv förvaltning av de grödspecifika ordningarna ska kommissionen, genom delegerade akter, fastställa följande:






  a) | Villkoren i samband med de avtal om bearbetning som avses i punkt 3. |
| --- | --- | --- |

(52)

I artikel 97 ska följande punkter läggas till:

”5.   För att skydda jordbrukarnas rättigheter kan kommissionen, genom delegerade akter, fastställa särskilda definitioner som ska gälla vid tillämpningen av detta avsnitt.

6.   För att säkerställa ett effektivt och målinriktat utnyttjande av unionsmedlen för övergångsstöd för frukt och grönsaker samt en effektiv förvaltning av de grödspecifika ordningarna ska kommissionen, genom delegerade akter, fastställa följande:

a)

Villkoren i samband med de avtal om bearbetning som avses i punkt 3.

| b) | Regler om påföljder vid upptäckt av att en godkänd första förädlare eller mottagare inte uppfyller skyldigheterna enligt detta kapitel eller de nationella bestämmelser som antagits på grundval av detta, eller i det fall en första förädlare eller mottagare inte godtar eller underlättar de kontroller som ska utföras av de behöriga myndigheterna. |
| --- | --- |

b)

Regler om påföljder vid upptäckt av att en godkänd första förädlare eller mottagare inte uppfyller skyldigheterna enligt detta kapitel eller de nationella bestämmelser som antagits på grundval av detta, eller i det fall en första förädlare eller mottagare inte godtar eller underlättar de kontroller som ska utföras av de behöriga myndigheterna.

7.   För att säkerställa en effektiv förvaltning av de grödspecifika ordningarna kan kommissionen, genom delegerade akter, anta regler om minsta arealer och särskilda regler rörande sådd och odling av de grödor som behandlas i detta avsnitt.

8.   Kommissionen ska genom genomförandeakter anta nödvändiga bestämmelser rörande medlemsstaternas godkännande och kontroll av första förädlare och mottagare, om medlemsstaternas offentliggörande av förteckningen över godkända första förädlare och mottagare samt om det preliminära stödbelopp som ska fastställas av medlemsstaterna.”

| (53) | I artikel 98 ska följande punkter läggas till:
  ”7.   För att skydda jordbrukarnas rättigheter kan kommissionen, genom delegerade akter, fastställa särskilda definitioner som ska gälla vid tillämpningen av detta avsnitt.
  8.   För att säkerställa ett effektivt och målinriktat utnyttjande av unionsmedlen för övergångsstöd för bär samt en effektiv förvaltning av de grödspecifika ordningarna ska kommissionen, genom delegerade akter, fastställa följande:






  a) | Villkoren avseende de avtal om bearbetning som avses i punkt 2. |
| --- | --- | --- |

(53)

I artikel 98 ska följande punkter läggas till:

”7.   För att skydda jordbrukarnas rättigheter kan kommissionen, genom delegerade akter, fastställa särskilda definitioner som ska gälla vid tillämpningen av detta avsnitt.

8.   För att säkerställa ett effektivt och målinriktat utnyttjande av unionsmedlen för övergångsstöd för bär samt en effektiv förvaltning av de grödspecifika ordningarna ska kommissionen, genom delegerade akter, fastställa följande:

a)

Villkoren avseende de avtal om bearbetning som avses i punkt 2.

| b) | Regler om påföljder vid upptäckt av att en godkänd första förädlare eller mottagare inte uppfyller skyldigheterna enligt detta kapitel eller de nationella bestämmelser som antagits på grundval av detta, eller i det fall en första förädlare eller mottagare inte godtar eller underlättar de kontroller som ska utföras av de behöriga myndigheterna. |
| --- | --- |

b)

Regler om påföljder vid upptäckt av att en godkänd första förädlare eller mottagare inte uppfyller skyldigheterna enligt detta kapitel eller de nationella bestämmelser som antagits på grundval av detta, eller i det fall en första förädlare eller mottagare inte godtar eller underlättar de kontroller som ska utföras av de behöriga myndigheterna.

| c) | Regler om de minsta arealer och särskilda regler rörande sådd och odling av de grödor som behandlas i detta avsnitt. |
| --- | --- |

c)

Regler om de minsta arealer och särskilda regler rörande sådd och odling av de grödor som behandlas i detta avsnitt.

9.   Kommissionen ska genom genomförandeakter anta nödvändiga bestämmelser rörande medlemsstaternas godkännande och kontroll av första förädlare och mottagare, om medlemsstaternas offentliggörande av förteckningen över godkända första förädlare och mottagare samt om det preliminära stödbelopp som ska fastställas av medlemsstaterna.”

| (54) | I artikel 101.2 ska andra stycket ersättas med följande:
  ”Kommissionen ska upprätta en förteckning över sådana områden genom genomförandeakter.
  Kommissionen ska genom genomförandeakter anta regler för kontroll och anmälan av områden som uppfyller kriterierna enligt första stycket.” |
| --- | --- |

(54)

I artikel 101.2 ska andra stycket ersättas med följande:

”Kommissionen ska upprätta en förteckning över sådana områden genom genomförandeakter.

Kommissionen ska genom genomförandeakter anta regler för kontroll och anmälan av områden som uppfyller kriterierna enligt första stycket.”

| (55) | Artikel 103 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 1 ska ersättas med följande:
  ”1.   Bidragen ska utbetalas till jordbrukarna på grundval av det antal tackor och/eller hongetter som dessa har hållit på sina jordbruksföretag under en minimiperiod, vilken ska fastställas av kommissionen genom genomförandeakter.
  Kommissionen ska, genom genomförandeakter, anta regler om tillämpning och deklarationer samt om vilka ytterligare dokument som jordbrukarnas ska lämna in, om de villkor som djuren måste uppfylla för att bidrag ska kunna mottas och om skyldigheten att upprätta en inventeringsförteckning över jordbrukare som saluför fårmjölk eller fårmjölksprodukter.” |
| --- | --- | --- |

(55)

Artikel 103 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 1 ska ersättas med följande:

”1.   Bidragen ska utbetalas till jordbrukarna på grundval av det antal tackor och/eller hongetter som dessa har hållit på sina jordbruksföretag under en minimiperiod, vilken ska fastställas av kommissionen genom genomförandeakter.

Kommissionen ska, genom genomförandeakter, anta regler om tillämpning och deklarationer samt om vilka ytterligare dokument som jordbrukarnas ska lämna in, om de villkor som djuren måste uppfylla för att bidrag ska kunna mottas och om skyldigheten att upprätta en inventeringsförteckning över jordbrukare som saluför fårmjölk eller fårmjölksprodukter.”

| b) | Följande stycke ska läggas till:
  ”3.   För att säkerställa en god förvaltning av den nationella reserven och skydd av stödmottagarnas rättigheter ska kommissionen, genom delegerade akter, anta följande:






  a) | Regler om utnyttjande, överlåtelse och tillfällig upplåtelse av stödrättigheter inom får- och getköttssektorn i den mening som avses i artikel 52. |
| --- | --- | --- |

b)

Följande stycke ska läggas till:

”3.   För att säkerställa en god förvaltning av den nationella reserven och skydd av stödmottagarnas rättigheter ska kommissionen, genom delegerade akter, anta följande:

a)

Regler om utnyttjande, överlåtelse och tillfällig upplåtelse av stödrättigheter inom får- och getköttssektorn i den mening som avses i artikel 52.

| b) | Regler om tillträde till bidrag i får- och getköttssektorn i enlighet med artikel 52 när det gäller jordbrukare som inte är ägare till den mark de brukar.” |
| --- | --- |

b)

Regler om tillträde till bidrag i får- och getköttssektorn i enlighet med artikel 52 när det gäller jordbrukare som inte är ägare till den mark de brukar.”

| (56) | I artikel 104 ska följande punkt läggas till:
  ”5.   Kommissionen ska, genom genomförandeakter, anta nödvändiga bestämmelser för beräkningen av individuella tak och avrundningen av stödrättigheter.” |
| --- | --- |

(56)

I artikel 104 ska följande punkt läggas till:

”5.   Kommissionen ska, genom genomförandeakter, anta nödvändiga bestämmelser för beräkningen av individuella tak och avrundningen av stödrättigheter.”

| (57) | Artikel 105 ska ändras på följande sätt:






  a) | I punkt 2 ska följande stycke läggas till:
  ”En jordbrukare som har erhållit bidragsrättigheter gratis från den nationella reserven får inte, utom i väl motiverade undantagsfall, överlåta eller tillfälligt upplåta dessa rättigheter under de tre följande åren efter det att han fick rättigheterna.” |
| --- | --- | --- |

(57)

Artikel 105 ska ändras på följande sätt:

a)

I punkt 2 ska följande stycke läggas till:

”En jordbrukare som har erhållit bidragsrättigheter gratis från den nationella reserven får inte, utom i väl motiverade undantagsfall, överlåta eller tillfälligt upplåta dessa rättigheter under de tre följande åren efter det att han fick rättigheterna.”

| b) | Följande punkter ska läggas till:
  ”5.   Kommissionen ska genom genomförandeakter anta nödvändiga bestämmelser avseende jordbrukarens anmälan till den behöriga myndigheten av överlåtelse och/eller upplåtelse, fastställandet av det individuella taket, information till jordbrukarna vid överlåtelse eller tillfällig upplåtelse av bidragsrättigheter samt avseende överlåtelse och tillfällig upplåtelse via den nationella reserven.
  6.   Kommissionen kan, genom genomförandeakter

  delegerade akter
  , fastställa nödvändiga åtgärder för indragning och omfördelning av outnyttjade bidragsrättigheter som fastställts enligt detta avsnitt.” |
| --- | --- |

b)

Följande punkter ska läggas till:

”5.   Kommissionen ska genom genomförandeakter anta nödvändiga bestämmelser avseende jordbrukarens anmälan till den behöriga myndigheten av överlåtelse och/eller upplåtelse, fastställandet av det individuella taket, information till jordbrukarna vid överlåtelse eller tillfällig upplåtelse av bidragsrättigheter samt avseende överlåtelse och tillfällig upplåtelse via den nationella reserven.

6.   Kommissionen kan, genom genomförandeakter

  delegerade akter
  , fastställa nödvändiga åtgärder för indragning och omfördelning av outnyttjade bidragsrättigheter som fastställts enligt detta avsnitt.”

| (58) | Artikel 110 ska ändras på följande sätt:






  a) | I punkt 1 ska följande stycke läggas till:
  ”Medlemsstaterna får av administrativa skäl föreskriva att ansökningar om direktstöd enligt artikel 19 som gäller det särskilda bidraget ska avse ett lägsta antal djur, förutsatt att detta antal inte överstiger tre.” |
| --- | --- | --- |

(58)

Artikel 110 ska ändras på följande sätt:

a)

I punkt 1 ska följande stycke läggas till:

”Medlemsstaterna får av administrativa skäl föreskriva att ansökningar om direktstöd enligt artikel 19 som gäller det särskilda bidraget ska avse ett lägsta antal djur, förutsatt att detta antal inte överstiger tre.”

| b) | I punkt 3 ska led a ersättas med följande:






  ”a) | varje djur för vilket bidrag har sökts hållas av jordbrukaren för gödning under en period som ska fastställas av kommissionen genom genomförandeakter.” |
| --- | --- | --- |

b)

I punkt 3 ska led a ersättas med följande:

”a)

varje djur för vilket bidrag har sökts hållas av jordbrukaren för gödning under en period som ska fastställas av kommissionen genom genomförandeakter.”

| c) | I punkt 4 ska följande stycke läggas till:
  ”Kommissionen ska genom genomförandeakter

  delegerade akter
  anta nödvändiga bestämmelser rörande det bidragsbelopp som ska beviljas om tillämpningen av den proportionella minskningen enligt första stycket ger ett antal bidragsberättigande djur som inte är ett heltal.”
  [Ändr. 22] |
| --- | --- |

c)

I punkt 4 ska följande stycke läggas till:

”Kommissionen ska genom genomförandeakter

  delegerade akter
  anta nödvändiga bestämmelser rörande det bidragsbelopp som ska beviljas om tillämpningen av den proportionella minskningen enligt första stycket ger ett antal bidragsberättigande djur som inte är ett heltal.”

| d) | I punkt 5 ska följande stycke läggas till:
  ”Kommissionen ska genom genomförandeakter anta regler för medlemsstaternas anmälan till kommissionen av de åtgärder som vidtagits i enlighet med första stycket.” |
| --- | --- |

d)

I punkt 5 ska följande stycke läggas till:

”Kommissionen ska genom genomförandeakter anta regler för medlemsstaternas anmälan till kommissionen av de åtgärder som vidtagits i enlighet med första stycket.”

| e) | I punkt 6 ska följande stycke läggas till:
  ”Kommissionen ska genom genomförandeakter anta följande nödvändiga bestämmelser rörande beviljandet av bidrag vid tidpunkten för slakt, nämligen bestämmelser om åldersklasser, stödansökningar och åtföljande handlingar, föreskriven hållandeperiod i förekommande fall och om fastställande av slaktkroppsvikten.” |
| --- | --- |

e)

I punkt 6 ska följande stycke läggas till:

”Kommissionen ska genom genomförandeakter anta följande nödvändiga bestämmelser rörande beviljandet av bidrag vid tidpunkten för slakt, nämligen bestämmelser om åldersklasser, stödansökningar och åtföljande handlingar, föreskriven hållandeperiod i förekommande fall och om fastställande av slaktkroppsvikten.”

| (f) | Följande punkt ska läggas till:
  ”9.   Kommissionen ska genom genomförandeakter anta nödvändiga bestämmelser om ansökningar, beviljande av bidrag för djur som inte får omfattas av den proportionella minskning som föreskrivs i punkt 4, pass i den mening som avses i artikel 6 i förordning (EG) nr 1760/2000 och nationella administrativa dokument enligt punkt 3 b i denna artikel, samt om anmälan till kommissionen i det fall medlemsstaterna beslutar att införa regioner enligt artikel 109 a i denna förordning eller att ändra befintliga regioner.” |
| --- | --- |

(f)

Följande punkt ska läggas till:

”9.   Kommissionen ska genom genomförandeakter anta nödvändiga bestämmelser om ansökningar, beviljande av bidrag för djur som inte får omfattas av den proportionella minskning som föreskrivs i punkt 4, pass i den mening som avses i artikel 6 i förordning (EG) nr 1760/2000 och nationella administrativa dokument enligt punkt 3 b i denna artikel, samt om anmälan till kommissionen i det fall medlemsstaterna beslutar att införa regioner enligt artikel 109 a i denna förordning eller att ändra befintliga regioner.”

| (59) | Artikel 111 ska ändras på följande sätt:






  a) | I punkt 1 ska följande stycken läggas till:
  ”Medlemsstaterna får av administrativa skäl föreskriva att ansökningar om direktstöd enligt artikel 19 som gäller am- och dikobidraget ska avse ett lägsta antal djur, förutsatt att detta antal inte överstiger tre.
  Kommissionen ska, genom genomförandeakter, anta nödvändiga bestämmelser rörande stödansökningarna.” |
| --- | --- | --- |

(59)

Artikel 111 ska ändras på följande sätt:

a)

I punkt 1 ska följande stycken läggas till:

”Medlemsstaterna får av administrativa skäl föreskriva att ansökningar om direktstöd enligt artikel 19 som gäller am- och dikobidraget ska avse ett lägsta antal djur, förutsatt att detta antal inte överstiger tre.

Kommissionen ska, genom genomförandeakter, anta nödvändiga bestämmelser rörande stödansökningarna.”

| b) | Punkt 2 ska ändras på följande sätt:






  i) | Följande stycke ska införas efter andra stycket:
  ”Kommissionen ska, genom genomförandeakter, anta följande:






  a) | Nödvändiga bestämmelser rörande den sex månader långa hållandeperiod som avses i andra stycket samt medlemsstaternas skyldighet att meddela kommissionen vid ändring eller avskaffande av den kvantitativa gränsen. |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Punkt 2 ska ändras på följande sätt:

i)

Följande stycke ska införas efter andra stycket:

”Kommissionen ska, genom genomförandeakter, anta följande:

a)

Nödvändiga bestämmelser rörande den sex månader långa hållandeperiod som avses i andra stycket samt medlemsstaternas skyldighet att meddela kommissionen vid ändring eller avskaffande av den kvantitativa gränsen.

| b) | Regler om det datum som ska beaktas för fastställande av den individuella mjölkkvot som kan berättiga till am- och dikobidraget.” |
| --- | --- |

b)

Regler om det datum som ska beaktas för fastställande av den individuella mjölkkvot som kan berättiga till am- och dikobidraget.”

| ii) | Följande stycke ska läggas till:
  ”Kommissionen ska, genom genomförandeakter, anta nödvändiga bestämmelser rörande beräkningen av den genomsnittliga mjölkavkastningen.” |
| --- | --- |

ii)

Följande stycke ska läggas till:

”Kommissionen ska, genom genomförandeakter, anta nödvändiga bestämmelser rörande beräkningen av den genomsnittliga mjölkavkastningen.”

| c) | Punkt 5 ska ändras på följande sätt:






  i) | Följande stycke ska införas efter första stycket:
  ”Kommissionen ska, genom genomförandeakter, anta nödvändiga bestämmelser rörande anmälan till kommissionen av ytterligare villkor för beviljande av bidraget.” |
| --- | --- | --- |

c)

Punkt 5 ska ändras på följande sätt:

i)

Följande stycke ska införas efter första stycket:

”Kommissionen ska, genom genomförandeakter, anta nödvändiga bestämmelser rörande anmälan till kommissionen av ytterligare villkor för beviljande av bidraget.”

| ii) | Följande stycke ska läggas till:
  ”Kommissionen ska, genom genomförandeakter, anta nödvändiga bestämmelser rörande följande:






  a) | Den anmälan av ytterligare villkor för beviljande av tilläggsbidraget för am- och dikor som ska göras av medlemsstaterna, och |
| --- | --- | --- |

ii)

Följande stycke ska läggas till:

”Kommissionen ska, genom genomförandeakter, anta nödvändiga bestämmelser rörande följande:

a)

Den anmälan av ytterligare villkor för beviljande av tilläggsbidraget för am- och dikor som ska göras av medlemsstaterna, och

| b) | det beslut som kommissionen utan bistånd av den kommitté som aves i artikel 141c och genom en genomförandeakt ska fatta avseende medlemsstater som uppfyller kraven i fjärde stycket.” |
| --- | --- |

b)

det beslut som kommissionen utan bistånd av den kommitté som aves i artikel 141c och genom en genomförandeakt ska fatta avseende medlemsstater som uppfyller kraven i fjärde stycket.”

| (d) | Följande punkter ska läggas till:
  ”7.   För att säkerställa en sund förvaltning av ordningen och skydd av stödmottagarnas rättigheter ska kommissionen, genom delegerade akter, anta följande:






  a) | Regler om berättigande till am- och dikobidrag enligt artikel 53.1 för kor som tillhör en köttras. |
| --- | --- | --- |

(d)

Följande punkter ska läggas till:

”7.   För att säkerställa en sund förvaltning av ordningen och skydd av stödmottagarnas rättigheter ska kommissionen, genom delegerade akter, anta följande:

a)

Regler om berättigande till am- och dikobidrag enligt artikel 53.1 för kor som tillhör en köttras.

| b) | Regler om utnyttjande, överlåtelse och tillfällig upplåtelse av bidragsrättigheter inom ramen för am- och dikobidraget enligt artikel 53.1. |
| --- | --- |

b)

Regler om utnyttjande, överlåtelse och tillfällig upplåtelse av bidragsrättigheter inom ramen för am- och dikobidraget enligt artikel 53.1.

| (c) | Regler om tillträde till am- och dikobidraget enligt artikel 53.1 för jordbrukare som inte är ägare till den mark de brukar. |
| --- | --- |

(c)

Regler om tillträde till am- och dikobidraget enligt artikel 53.1 för jordbrukare som inte är ägare till den mark de brukar.

| d) | Regler om berättigande till det nationella tilläggsbidraget för am- och dikor enligt punkt 5 i denna artikel. |
| --- | --- |

d)

Regler om berättigande till det nationella tilläggsbidraget för am- och dikor enligt punkt 5 i denna artikel.

8.   För att garantera att stödmottagarna uppfyller sina skyldigheter ska kommissionen, genom delegerade akter, anta regler om tillträde till rättigheter till am- och dikobidraget enligt artikel 53.1 som följer av partiella rättigheter.”

| (60) | Artikel 112 ska ändras på följande sätt:






  a) | I punkt 1 ska följande stycke läggas till:
  ”Kommissionen ska, genom genomförandeakter, anta nödvändiga bestämmelser för fastställande av det individuella taket per jordbrukare.” |
| --- | --- | --- |

(60)

Artikel 112 ska ändras på följande sätt:

a)

I punkt 1 ska följande stycke läggas till:

”Kommissionen ska, genom genomförandeakter, anta nödvändiga bestämmelser för fastställande av det individuella taket per jordbrukare.”

| b) | Följande punkt ska läggas till:
  ”6.   Kommissionen ska, genom genomförandeakter, anta nödvändiga bestämmelser för avrundning av partiella rättigheter.” |
| --- | --- |

b)

Följande punkt ska läggas till:

”6.   Kommissionen ska, genom genomförandeakter, anta nödvändiga bestämmelser för avrundning av partiella rättigheter.”

| (61) | Artikel 113 ska ändras på följande sätt:






  a) | I punkt 2 ska följande stycke läggas till:
  ”En jordbrukare som erhållit bidragsrättigheter gratis från den nationella reserven får inte, utom i vederbörligen motiverade undantagsfall, överlåta och/eller tillfälligt upplåta sina rättigheter under de tre följande kalenderåren.” |
| --- | --- | --- |

(61)

Artikel 113 ska ändras på följande sätt:

a)

I punkt 2 ska följande stycke läggas till:

”En jordbrukare som erhållit bidragsrättigheter gratis från den nationella reserven får inte, utom i vederbörligen motiverade undantagsfall, överlåta och/eller tillfälligt upplåta sina rättigheter under de tre följande kalenderåren.”

| b) | Följande punkt

  punkter
  ska läggas till: [Ändr. 23]

  ”5.   Kommissionen ska, genom genomförandeakter, fastställa regler om följande:






  a) | Den anmälan om överlåtelser och/eller tillfälliga upplåtelser av bidragsrättigheter som den jordbrukare som överlåter och/eller upplåter rättigheterna och den jordbrukare som mottar rättigheterna ska göra till de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna. |
| --- | --- | --- |

b)

Följande punkt

  punkter
  ska läggas till: [Ändr. 23]

”5.   Kommissionen ska, genom genomförandeakter, fastställa regler om följande:

a)

Den anmälan om överlåtelser och/eller tillfälliga upplåtelser av bidragsrättigheter som den jordbrukare som överlåter och/eller upplåter rättigheterna och den jordbrukare som mottar rättigheterna ska göra till de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna.

| b) | Medlemsstaternas fastställande och anmälan till jordbrukaren av de nya individuella tak som ska gälla vid överlåtelse eller tillfällig upplåtelse av bidragsrättigheter. |
| --- | --- |

b)

Medlemsstaternas fastställande och anmälan till jordbrukaren av de nya individuella tak som ska gälla vid överlåtelse eller tillfällig upplåtelse av bidragsrättigheter.

| c) | Överlåtelse och/eller tillfällig upplåtelse av rättigheter via den nationella reserven.”
  [Ändr. 24] |
| --- | --- |

c)

Överlåtelse och/eller tillfällig upplåtelse av rättigheter via den nationella reserven.”
  [Ändr. 24]

5a.
     
  Kommissionen ska genom delegerade akter anta bestämmelser om överlåtelse och/eller tillfällig upplåtelse av rättigheter via den nationella reserven.” [Ändr. 25]

| (62) | I artikel 115 ska följande punkter läggas till:
  ”3.   För att säkerställa skydd av stödmottagarnas rättigheter ska kommissionen, genom genomförandeakter, anta regler om tillträde till det särskilda bidragssystem för kvigor som avses i punkt 1 för jordbrukare vars kvigbesättning är avsedd att förnya kobesättningar.
  4.   Kommissionen ska, genom genomförandeakter, fastställa regler om följande:






  a) | Medlemsstaternas anmälan till kommissionen av att de har utnyttjat möjligheten enligt punkt 1, av uppgifter som möjliggör fastställande av att villkoren enligt den punkten är uppfyllda, av det särskilda tak de fastställt, av ändring av detta tak samt av de kriterier som antagits för att säkerställa att bidraget betalas till jordbrukare vars kvigbesättning är avsedd att förnya kobesättningar. |
| --- | --- | --- |

(62)

I artikel 115 ska följande punkter läggas till:

”3.   För att säkerställa skydd av stödmottagarnas rättigheter ska kommissionen, genom genomförandeakter, anta regler om tillträde till det särskilda bidragssystem för kvigor som avses i punkt 1 för jordbrukare vars kvigbesättning är avsedd att förnya kobesättningar.

4.   Kommissionen ska, genom genomförandeakter, fastställa regler om följande:

a)

Medlemsstaternas anmälan till kommissionen av att de har utnyttjat möjligheten enligt punkt 1, av uppgifter som möjliggör fastställande av att villkoren enligt den punkten är uppfyllda, av det särskilda tak de fastställt, av ändring av detta tak samt av de kriterier som antagits för att säkerställa att bidraget betalas till jordbrukare vars kvigbesättning är avsedd att förnya kobesättningar.

| b) | Kommissionens beslut rörande medlemsstater som uppfyller villkoren i punkt 1. |
| --- | --- |

b)

Kommissionens beslut rörande medlemsstater som uppfyller villkoren i punkt 1.

| c) | Det bidragsbelopp som ska beviljas när tillämpningen av den proportionella minskning som avses i punkt 1 ger ett antal bidragsberättigande djur som inte är ett heltal. |
| --- | --- |

c)

Det bidragsbelopp som ska beviljas när tillämpningen av den proportionella minskning som avses i punkt 1 ger ett antal bidragsberättigande djur som inte är ett heltal.

| d) | Det lägsta antal djur som ska hållas. |
| --- | --- |

d)

Det lägsta antal djur som ska hållas.

| e) | Avrundningen av djurens antal när det högsta antalet kvigor beräknas som en procentandel i enlighet med artikel 111.2 andra stycket och resultatet inte är ett heltal.”
  [Ändr. 26] |
| --- | --- |

e)

Avrundningen av djurens antal när det högsta antalet kvigor beräknas som en procentandel i enlighet med artikel 111.2 andra stycket och resultatet inte är ett heltal.”
  [Ändr. 26]

4a.   
  Kommissionen ska genom delegerade akter anta regler för avrundningen av djurens antal när det högsta antalet kvigor beräknas som en procentandel i enlighet med artikel 111.2 andra stycket och resultatet inte är ett heltal.”

| (63) | Artikel 116 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 1 ska ändras på följande sätt:






  i) | Första stycket ska ersättas med följande:
  ”Jordbrukare som håller nötkreatur på sitt jordbruksföretag kan efter ansökan beviljas slaktbidrag. Det ska beviljas vid slakt av bidragsberättigande djur eller vid export av sådana till ett tredjeland samt inom vissa nationella tak som ska fastställas av kommissionen genom genomförandeakter.” |
| --- | --- | --- | --- |

(63)

Artikel 116 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 1 ska ändras på följande sätt:

i)

Första stycket ska ersättas med följande:

”Jordbrukare som håller nötkreatur på sitt jordbruksföretag kan efter ansökan beviljas slaktbidrag. Det ska beviljas vid slakt av bidragsberättigande djur eller vid export av sådana till ett tredjeland samt inom vissa nationella tak som ska fastställas av kommissionen genom genomförandeakter.”

| ii) | Tredje stycket ska ersättas med följande:
  ”Djur enligt leden a och b i andra stycket ska berättiga till slaktbidrag förutsatt att de har hållits av jordbrukaren under en period som ska fastställas av kommissionen genom genomförandeakter.” |
| --- | --- |

ii)

Tredje stycket ska ersättas med följande:

”Djur enligt leden a och b i andra stycket ska berättiga till slaktbidrag förutsatt att de har hållits av jordbrukaren under en period som ska fastställas av kommissionen genom genomförandeakter.”

| b) | I punkt 3 ska första stycket ersättas med följande:
  ”Kommissionen ska anta de nationella tak som avses i punkt 1 genom genomförandeakter.” De tak som avses i punkt 1 ska fastställas per medlemsstat och separat för båda de djurgrupper som anges i andra stycket leden a och b i samma punkt. Varje tak ska motsvara det antal djur ur var och en av dessa två grupper som slaktades under 1995 i den berörda medlemsstaten. Det antal djur som exporterats till tredjeländer, enligt uppgifter från Eurostat eller enligt någon annan av kommissionen godtagen offentliggjord officiell statistisk information för det året, ska läggas till varje tak.” |
| --- | --- |

b)

I punkt 3 ska första stycket ersättas med följande:

”Kommissionen ska anta de nationella tak som avses i punkt 1 genom genomförandeakter.” De tak som avses i punkt 1 ska fastställas per medlemsstat och separat för båda de djurgrupper som anges i andra stycket leden a och b i samma punkt. Varje tak ska motsvara det antal djur ur var och en av dessa två grupper som slaktades under 1995 i den berörda medlemsstaten. Det antal djur som exporterats till tredjeländer, enligt uppgifter från Eurostat eller enligt någon annan av kommissionen godtagen offentliggjord officiell statistisk information för det året, ska läggas till varje tak.”

| c) | Följande punkter ska läggas till:
  ”5.   För att säkerställa ett effektivt och målinriktat utnyttjande av unionsmedlen ska kommissionen, genom delegerade akter, föreskriva regler om att slaktbidrag enligt denna artikel endast kan beviljas efter en anmälan om deltagande.
  6.   För att möjliggöra tillämpning av slaktbidrag enligt denna artikel ska kommissionen, genom genomförandeakter, anta regler om stödberättigande i fråga om slaktkroppar.
  7.   För att säkerställa skydd av stödmottagarnas rättigheter ska kommissionen, genom delegerade akter, anta regler för hur stort slaktbidrag enligt denna artikel som ska beviljas när antalet stödberättigande djur inte är ett heltal.” |
| --- | --- |

c)

Följande punkter ska läggas till:

”5.   För att säkerställa ett effektivt och målinriktat utnyttjande av unionsmedlen ska kommissionen, genom delegerade akter, föreskriva regler om att slaktbidrag enligt denna artikel endast kan beviljas efter en anmälan om deltagande.

6.   För att möjliggöra tillämpning av slaktbidrag enligt denna artikel ska kommissionen, genom genomförandeakter, anta regler om stödberättigande i fråga om slaktkroppar.

7.   För att säkerställa skydd av stödmottagarnas rättigheter ska kommissionen, genom delegerade akter, anta regler för hur stort slaktbidrag enligt denna artikel som ska beviljas när antalet stödberättigande djur inte är ett heltal.”

| (64) | Artikel 117 ska ändras på följande sätt:






  a) | Andra stycket ska ersättas med följande:
  ”Ett djur ska dock även bedömas vara bidragsberättigande om sådana uppgifter som föreskrivs i artikel 7.1 andra strecksatsen i förordning (EG) nr 1760/2000 rapporterades till den behöriga myndigheten den första dagen av hållandeperioden för djuret, fastställd av kommissionen genom genomförandeakter.” |
| --- | --- | --- |

(64)

Artikel 117 ska ändras på följande sätt:

a)

Andra stycket ska ersättas med följande:

”Ett djur ska dock även bedömas vara bidragsberättigande om sådana uppgifter som föreskrivs i artikel 7.1 andra strecksatsen i förordning (EG) nr 1760/2000 rapporterades till den behöriga myndigheten den första dagen av hållandeperioden för djuret, fastställd av kommissionen genom genomförandeakter.”

| b) | Följande stycken ska läggas till:
  ”Kommissionen ska, genom genomförandeakter, fastställa regler om följande:






  — | De bidragsansökningar och handlingar som ska lämnas in av jordbrukarna, fastställandet av hållandeperioder och det förfarande för identifiering och registrering av djur som ska tillämpas. |
| --- | --- | --- |

b)

Följande stycken ska läggas till:

”Kommissionen ska, genom genomförandeakter, fastställa regler om följande:

—

De bidragsansökningar och handlingar som ska lämnas in av jordbrukarna, fastställandet av hållandeperioder och det förfarande för identifiering och registrering av djur som ska tillämpas.

| — | Den avgörande faktor som ska gälla vid fastställandet av det år till vilket djuren ska höra för beräkningen av det tillämpliga stödbeloppet samt för tillämpningen av stödnivån och beräkningen av den proportionella minskningen. |
| --- | --- |

—

Den avgörande faktor som ska gälla vid fastställandet av det år till vilket djuren ska höra för beräkningen av det tillämpliga stödbeloppet samt för tillämpningen av stödnivån och beräkningen av den proportionella minskningen.

| — | Indragning och omfördelning av outnyttjade bidragsrättigheter som fastställts enligt detta avsnitt.” |
| --- | --- |

—

Indragning och omfördelning av outnyttjade bidragsrättigheter som fastställts enligt detta avsnitt.”

| (65) | I artikel 119.1 ska följande stycke läggas till:
  ”Kommissionen ska, genom genomförandeakter, anta regler om hur lång uteslutningsperiod som ska tillämpas.” |
| --- | --- |

(65)

I artikel 119.1 ska följande stycke läggas till:

”Kommissionen ska, genom genomförandeakter, anta regler om hur lång uteslutningsperiod som ska tillämpas.”

| (66) | I artikel 124 ska följande punkter läggas till:
  ”9.   För att möjliggöra tillämpning av det system för enhetlig arealersättning som avses i denna avdelning ska kommissionen, genom delegerade akter, fastställa vilka jordbruksarealer som får omfattas av systemet för enhetlig arealersättning enligt punkt 1 samt den minsta stödberättigande areal per jordbruksföretag vilken överstiger 0,3 ha och för vilken stöd kan begäras, i enlighet med punkt 2 tredje stycket.
  10.   I syfte att upprätta en förteckning över de sorter av hampa som berättigar till direktstöd och för att skydda folkhälsan ska kommissionen genom delegerade akter anta regler enligt vilka stöd endast kan beviljas för certifierat utsäde av vissa sorter och där det förfarande för fastställande av hampsorter som avses i artikel 39 anges.” |
| --- | --- |

(66)

I artikel 124 ska följande punkter läggas till:

”9.   För att möjliggöra tillämpning av det system för enhetlig arealersättning som avses i denna avdelning ska kommissionen, genom delegerade akter, fastställa vilka jordbruksarealer som får omfattas av systemet för enhetlig arealersättning enligt punkt 1 samt den minsta stödberättigande areal per jordbruksföretag vilken överstiger 0,3 ha och för vilken stöd kan begäras, i enlighet med punkt 2 tredje stycket.

10.   I syfte att upprätta en förteckning över de sorter av hampa som berättigar till direktstöd och för att skydda folkhälsan ska kommissionen genom delegerade akter anta regler enligt vilka stöd endast kan beviljas för certifierat utsäde av vissa sorter och där det förfarande för fastställande av hampsorter som avses i artikel 39 anges.”

| (67) | I artikel 126 ska följande punkt läggas till:
  ”4.   Utifrån det val som varje enskild medlemsstat gjort ska kommissionen, genom genomförandeakter, fastställa det motsvarande totala taket för stödet enligt denna artikel.” |
| --- | --- |

(67)

I artikel 126 ska följande punkt läggas till:

”4.   Utifrån det val som varje enskild medlemsstat gjort ska kommissionen, genom genomförandeakter, fastställa det motsvarande totala taket för stödet enligt denna artikel.”

| (68) | I artikel 127 ska följande punkt läggas till:
  ”3.   Utifrån det val som varje enskild medlemsstat gjort ska kommissionen, genom en genomförandeakt, fastställa det motsvarande totala taket för stödet enligt denna artikel.” |
| --- | --- |

(68)

I artikel 127 ska följande punkt läggas till:

”3.   Utifrån det val som varje enskild medlemsstat gjort ska kommissionen, genom en genomförandeakt, fastställa det motsvarande totala taket för stödet enligt denna artikel.”

| (69) | Artikel 128 ska ändras på följande sätt:






  a) | I punkt 1 ska andra stycket ersättas med följande:
  ”I detta fall ska medlemsstaten i fråga betala ut ett extra stöd till jordbrukarna varje år, inom gränserna för det tak som fastställs av kommissionen genom genomförandeakter.” |
| --- | --- | --- |

(69)

Artikel 128 ska ändras på följande sätt:

a)

I punkt 1 ska andra stycket ersättas med följande:

”I detta fall ska medlemsstaten i fråga betala ut ett extra stöd till jordbrukarna varje år, inom gränserna för det tak som fastställs av kommissionen genom genomförandeakter.”

| b) | I punkt 2 ska andra stycket ersättas med följande:
  ”I detta fall ska medlemsstaten i fråga betala ut ett extra stöd till jordbrukarna varje år, inom gränserna för det tak som fastställs av kommissionen genom genomförandeakter.” |
| --- | --- |

b)

I punkt 2 ska andra stycket ersättas med följande:

”I detta fall ska medlemsstaten i fråga betala ut ett extra stöd till jordbrukarna varje år, inom gränserna för det tak som fastställs av kommissionen genom genomförandeakter.”

| (70) | I artikel 129 ska följande punkt läggas till:
  ”4.   Utifrån det val som varje medlemsstat gjort ska kommissionen, genom en genomförandeakt, fastställa det motsvarande taket för det stöd som avses i denna artikel.” |
| --- | --- |

(70)

I artikel 129 ska följande punkt läggas till:

”4.   Utifrån det val som varje medlemsstat gjort ska kommissionen, genom en genomförandeakt, fastställa det motsvarande taket för det stöd som avses i denna artikel.”

| (71) | I artikel 131.4 ska första stycket ersättas med följande:
  ”De belopp som avses i punkt 1 ska fastställas av kommissionen genom genomförandeakter.” |
| --- | --- |

(71)

I artikel 131.4 ska första stycket ersättas med följande:

”De belopp som avses i punkt 1 ska fastställas av kommissionen genom genomförandeakter.”

| (72) | Artikel 132 ska ändras på följande sätt:






  a) | I punkt 2 ska inledningsfrasen ersättas med följande:
  ”De nya medlemsstaterna ska, med kommissionens tillstånd genom en genomförandeakt utan biträde av den kommitté som avses i artikel 141c, ha möjlighet att komplettera direktstöden enligt följande:” |
| --- | --- | --- |

(72)

Artikel 132 ska ändras på följande sätt:

a)

I punkt 2 ska inledningsfrasen ersättas med följande:

”De nya medlemsstaterna ska, med kommissionens tillstånd genom en genomförandeakt utan biträde av den kommitté som avses i artikel 141c, ha möjlighet att komplettera direktstöden enligt följande:”

| b) | Följande punkter ska läggas till:
  ”9.   För att möjliggöra tillämpningen av de kompletterande nationella direktstöden ska kommissionen, genom delegerade akter, anta regler för tillämpningen av punkt 7 b om villkoren för beviljande av sådant stöd.
  10.   Kommissionen ska genom genomförandeakter fastställa nödvändiga bestämmelser rörande






  — | fall då det kompletterande nationella direktstödet skulle överstiga den högsta nivå som kommissionen tillåter, |
| --- | --- | --- |

b)

Följande punkter ska läggas till:

”9.   För att möjliggöra tillämpningen av de kompletterande nationella direktstöden ska kommissionen, genom delegerade akter, anta regler för tillämpningen av punkt 7 b om villkoren för beviljande av sådant stöd.

10.   Kommissionen ska genom genomförandeakter fastställa nödvändiga bestämmelser rörande

—

fall då det kompletterande nationella direktstödet skulle överstiga den högsta nivå som kommissionen tillåter,

| — | kontroller.” |
| --- | --- |

—

kontroller.”

| (73) | I artikel 139 ska följande stycke läggas till:
  ”Kompletterande nationella direktstöd som avses i artikel 132 som inte betalas i enlighet med kommissionens tillstånd ska emellertid betraktas som olagligt statligt stöd i den mening som avses i rådets förordning (EG) nr 659/1999. (11) |
| --- | --- |

(73)

I artikel 139 ska följande stycke läggas till:

”Kompletterande nationella direktstöd som avses i artikel 132 som inte betalas i enlighet med kommissionens tillstånd ska emellertid betraktas som olagligt statligt stöd i den mening som avses i rådets förordning (EG) nr 659/1999. (11)

| (74) | I artikel 140 ska följande stycke läggas till:
  ”Kommissionen ska, genom genomförandeakter, fastställa regler om medlemsstaternas anmälan till kommissionen av information, dokument, statistik och rapporter, samt om tidsfrister och metoder för sådan anmälan.” |
| --- | --- |

(74)

I artikel 140 ska följande stycke läggas till:

”Kommissionen ska, genom genomförandeakter, fastställa regler om medlemsstaternas anmälan till kommissionen av information, dokument, statistik och rapporter, samt om tidsfrister och metoder för sådan anmälan.”

| (75) | Artiklarna 141 och 142 ska utgå. |
| --- | --- |

(75)

Artiklarna 141 och 142 ska utgå.

| (76) | I avdelning VII kapitel 1 ska följande artiklar läggas till:

  ”Artikel 141a


  Kommissionens befogenheter

  När befogenheter ges till kommissionen ska den agera i enlighet med det förfarande som avses i artikel 141b i samband med delegerade akter, och i enlighet med det förfarande som avses i artikel 141c i samband med genomförandeakter, om inte annat uttryckligen föreskrivs i denna förordning.

  Artikel 141b



  Delegerade akter

  Delegeringens utövande

  1.   Kommissionen

  Befogenhet att anta delegerade akter
  ska ges befogenhet att under obestämd tid anta de delegerade akter som avses

  till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges
  i denna förordning

  artikel
  . När kommissionen antar delegerade akter ska den omgående anmäla detta samtidigt till Europaparlamentet och rådet.

  2.   Den delegering av befogenhet som avses i punkt 1 får återkallas

  artikel 2a, artikel 6.3, artikel 8.2, artikel 9.3, artiklarna 11a.1 och 11a.2, artikel 12.5, artiklarna 27a.1, 27a.2, 27a.3, 27a.4 och 27a.5, artikel 31a, artikel 33.5, artikel 40.1, artiklarna 45a.1, 45a.2, 45a.3, 45a.4 och 45a.5, artikel 54a, artiklarna 62a.1, 62a.3 eller 62a.4, artikel 67a, artikel 68.7, artikel 76a, artikel 77, artikel 81.3, artiklarna 85.4 eller 85.5, artiklarna 87.4, 87.5, 87.6, 87.7 och 87.8, artikel 89.3, artikel 90.5, artikel 91.3, artiklarna 97.5, 97.6 och 97.7, artiklarna 98.7 och 98.8, artikel 103.3, artikel 105.6, artikel 110.4, artikel 111.7 och 111.8, artikel 113.6 ny, artiklarna 115.3 och 115.5 nya, artiklarna 116.5, 116.6 och 116.7, artiklarna 124.9 och 124.10 och artikel 132.9 ska ges till kommissionen för en period
  av
  fem år från och med den ... (12). Kommissionen ska utarbeta en rapport om delegeringen av befogenheter senast nio månader före utgången av perioden av fem år. Delegeringen av befogenhet ska genom tyst medgivande förlängas med perioder av samma längd, om inte
  av Europaparlamentet eller rådet
  motsätter sig en sådan förlängning senast tre månader före utgången av perioden i fråga
  .

  Den institution som inlett ett internt förfarande om huruvida delegeringen av befogenheter ska återkallas ska underrätta den andra institutionen och kommissionen inom rimlig tid innan det slutgiltiga beslutet fattas, och ange vilka delegerade befogenheter som kan komma att återkallas och eventuella skäl för ett sådant återkallande.


  Ett beslut om återkallande innebär att delegeringen av de befogenheter som anges i beslutet inte längre är giltig. Beslutet ska ha omedelbar verkan eller träda i kraft vid ett senare datum som anges i beslutet. Det ska inte inverka på giltigheten av de delegerade akter som redan är i kraft. Beslutet ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

  3.   Europaparlamentet och rådet får invända mot en delegerad akt inom två månader efter det att den anmälts. Denna tidsfrist ska förlängas med en månad om Europaparlamentet eller rådet begär detta.


  Om varken Europaparlamentet eller rådet vid fristens utgång har gjort några invändningar mot den delegerade akten ska den offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning och träda i kraft den dag som föreskrivs i den.


  Den delegerade akten får offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning och träda i kraft innan denna period löper ut, förutsatt att både Europaparlamentet och rådet har underrättat kommissionen om att de inte har för avsikt att göra invändningar.


  Om Europaparlamentet eller rådet gör invändningar mot en delegerad akt ska den inte träda i kraft.
  Den institution som gör invändningar mot den delegerade akten ska ange skälen för detta.



  Delegeringen av befogenhet får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.




  4.
     
  Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna
  .


  5.
     
  En delegerad akt som antas enligt med denna förordning ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period av två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända
  .
  Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ. [Ändr. 28]


  Artikel 141ba


  Skyndsamt förfarande



  1.
     
  Delegerade akter som antas enligt denna artikel ska träda i kraft utan dröjsmål och ska tillämpas så länge ingen invändning görs i enlighet med punkt 2. Delgivningen av en delegerad akt till Europaparlamentet och rådet ska innehålla en motivering till varför det skyndsamma förfarandet tillämpas.




  2.
     
  Såväl Europaparlamentet som rådet får invända mot en delegerad akt i enlighet med det förfarande som avses i artikel 141b.5. I ett sådant fall ska kommissionen upphäva akten utan dröjsmål efter det att Europaparlamentet eller rådet har delgett den sitt beslut om invändning. [Ändr. 29]


  Artikel 141c



  Genomförandeakter – kommitté

  Kommittéförfarande


  [Kompletteras efter antagandet av förordningen om de allmänna regler och principer för kontroll som avses i artikel 291.2 i EUF-fördraget, som för närvarande är föremål för diskussion hos Europaparlamentet och rådet.]









  1. | Kommissionen ska biträdas av kommittén för direktstöd. Denna kommitté ska vara en kommitté i den mening som avses i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (13)

  . |
| --- | --- | --- |

(76)

I avdelning VII kapitel 1 ska följande artiklar läggas till:

”Artikel 141a

Kommissionens befogenheter

När befogenheter ges till kommissionen ska den agera i enlighet med det förfarande som avses i artikel 141b i samband med delegerade akter, och i enlighet med det förfarande som avses i artikel 141c i samband med genomförandeakter, om inte annat uttryckligen föreskrivs i denna förordning.

Artikel 141b

Delegerade akter

  Delegeringens utövande

1.   Kommissionen

  Befogenhet att anta delegerade akter
  ska ges befogenhet att under obestämd tid anta de delegerade akter som avses

  till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges
  i denna förordning

  artikel
  . När kommissionen antar delegerade akter ska den omgående anmäla detta samtidigt till Europaparlamentet och rådet.

2.   Den delegering av befogenhet som avses i punkt 1 får återkallas

  artikel 2a, artikel 6.3, artikel 8.2, artikel 9.3, artiklarna 11a.1 och 11a.2, artikel 12.5, artiklarna 27a.1, 27a.2, 27a.3, 27a.4 och 27a.5, artikel 31a, artikel 33.5, artikel 40.1, artiklarna 45a.1, 45a.2, 45a.3, 45a.4 och 45a.5, artikel 54a, artiklarna 62a.1, 62a.3 eller 62a.4, artikel 67a, artikel 68.7, artikel 76a, artikel 77, artikel 81.3, artiklarna 85.4 eller 85.5, artiklarna 87.4, 87.5, 87.6, 87.7 och 87.8, artikel 89.3, artikel 90.5, artikel 91.3, artiklarna 97.5, 97.6 och 97.7, artiklarna 98.7 och 98.8, artikel 103.3, artikel 105.6, artikel 110.4, artikel 111.7 och 111.8, artikel 113.6 ny, artiklarna 115.3 och 115.5 nya, artiklarna 116.5, 116.6 och 116.7, artiklarna 124.9 och 124.10 och artikel 132.9 ska ges till kommissionen för en period
  av
  fem år från och med den ... (12). Kommissionen ska utarbeta en rapport om delegeringen av befogenheter senast nio månader före utgången av perioden av fem år. Delegeringen av befogenhet ska genom tyst medgivande förlängas med perioder av samma längd, om inte
  av Europaparlamentet eller rådet
  motsätter sig en sådan förlängning senast tre månader före utgången av perioden i fråga
  .

Den institution som inlett ett internt förfarande om huruvida delegeringen av befogenheter ska återkallas ska underrätta den andra institutionen och kommissionen inom rimlig tid innan det slutgiltiga beslutet fattas, och ange vilka delegerade befogenheter som kan komma att återkallas och eventuella skäl för ett sådant återkallande.

Ett beslut om återkallande innebär att delegeringen av de befogenheter som anges i beslutet inte längre är giltig. Beslutet ska ha omedelbar verkan eller träda i kraft vid ett senare datum som anges i beslutet. Det ska inte inverka på giltigheten av de delegerade akter som redan är i kraft. Beslutet ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

3.   Europaparlamentet och rådet får invända mot en delegerad akt inom två månader efter det att den anmälts. Denna tidsfrist ska förlängas med en månad om Europaparlamentet eller rådet begär detta.

Om varken Europaparlamentet eller rådet vid fristens utgång har gjort några invändningar mot den delegerade akten ska den offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning och träda i kraft den dag som föreskrivs i den.

Den delegerade akten får offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning och träda i kraft innan denna period löper ut, förutsatt att både Europaparlamentet och rådet har underrättat kommissionen om att de inte har för avsikt att göra invändningar.

Om Europaparlamentet eller rådet gör invändningar mot en delegerad akt ska den inte träda i kraft.
  Den institution som gör invändningar mot den delegerade akten ska ange skälen för detta.

Delegeringen av befogenhet får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.

4.
     
  Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna
  .

5.
     
  En delegerad akt som antas enligt med denna förordning ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period av två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända
  .
  Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ. [Ändr. 28]

Artikel 141ba

Skyndsamt förfarande

1.
     
  Delegerade akter som antas enligt denna artikel ska träda i kraft utan dröjsmål och ska tillämpas så länge ingen invändning görs i enlighet med punkt 2. Delgivningen av en delegerad akt till Europaparlamentet och rådet ska innehålla en motivering till varför det skyndsamma förfarandet tillämpas.

2.
     
  Såväl Europaparlamentet som rådet får invända mot en delegerad akt i enlighet med det förfarande som avses i artikel 141b.5. I ett sådant fall ska kommissionen upphäva akten utan dröjsmål efter det att Europaparlamentet eller rådet har delgett den sitt beslut om invändning. [Ändr. 29]

Artikel 141c

Genomförandeakter – kommitté

  Kommittéförfarande

[Kompletteras efter antagandet av förordningen om de allmänna regler och principer för kontroll som avses i artikel 291.2 i EUF-fördraget, som för närvarande är föremål för diskussion hos Europaparlamentet och rådet.]

1.

Kommissionen ska biträdas av kommittén för direktstöd. Denna kommitté ska vara en kommitté i den mening som avses i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (13)

  .

| 2. | När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas. |
| --- | --- |

2.

När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den ...

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i ... den

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C 107, 6.4.2011, s. 30.

1

(2)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 4 juli 2012.

2

(3)  EUT L 30, 31.1.2009, s. 16.

3

(4)  

  EUT L 55, 28.2.20101, s. 13.

4

EUT L 55, 28.2.20101, s. 13.

(5)  EUT L 316, 2.12.2009, s. 1.

5

(6)  EUT L 316, 2.12.2009, s. 27.

6

(7)  EUT L 316, 2.12.2009, s. 65.

7

(8)  EGT L 215, 30.7.1992, s. 85.

8

(9)  EGT L 160, 26.6.1999, s. 80.”

9

(10)  EGT L 124, 8.6.1971, s. 1.”

10

(11)  EGT L 83, 27.3.1999, s. 1.”

11

(12)

12

| + | Datum: den dag då denna förordning träder i kraft. |
| --- | --- |

+

Datum: den dag då denna förordning träder i kraft.

(13)  

  EUT L 55, 28.2.2011, s. 13.
  ”

13

EUT L 55, 28.2.2011, s. 13.

---

| 29.11.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 349/215 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 349/215

---

Onsdagen den 4 juli 2012Stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling ***I

P7_TA(2012)0279

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 juli 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 1698/2005 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) (KOM(2010)0537 – C7–0295/2010 – 2010/0266(COD)

2013/C 349 E/24

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2010)0537), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2010)0537),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2, 42 och 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0295/2010), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2, 42 och 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0295/2010),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av de motiverade yttranden som det litauiska parlamentet, den luxemburgska deputeradekammaren, den polska sejmen och den polska senaten lagt fram i enlighet med protokoll (nr 2) om tillämpningen av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och enligt vilka utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de motiverade yttranden som det litauiska parlamentet, den luxemburgska deputeradekammaren, den polska sejmen och den polska senaten lagt fram i enlighet med protokoll (nr 2) om tillämpningen av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och enligt vilka utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 16 februari 2011 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 16 februari 2011 (1),

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling och yttrandet från utskottet för regional utveckling (A7-0161/2011). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling och yttrandet från utskottet för regional utveckling (A7-0161/2011).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 107, 6.4.2011, s. 30.

---

Onsdagen den 4 juli 2012P7_TC1-COD(2010)0266

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 4 juli 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2012 om ändring av rådets förordning (EG) nr 1698/2005 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt första punkten i artikel 42 och artikel 43.2,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (2), och,

av följande skäl:

| (1) | I rådets förordning (EG) nr 1698/2005 (3) ges kommissionen befogenheter att genomföra vissa av bestämmelserna i den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I rådets förordning (EG) nr 1698/2005 (3) ges kommissionen befogenheter att genomföra vissa av bestämmelserna i den förordningen.

| (2) | Till följd av att Lissabonfördraget trädde i kraft behöver de befogenheter som tilldelats kommissionen enligt förordning (EG) nr 1698/2005 anpassas till artiklarna 290 och 291 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (fördraget). |
| --- | --- |

(2)

Till följd av att Lissabonfördraget trädde i kraft behöver de befogenheter som tilldelats kommissionen enligt förordning (EG) nr 1698/2005 anpassas till artiklarna 290 och 291 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (fördraget).

| (3) | Kommissionen bör ha

  I syfte att säkerställa att det system som inrättas genom förordning (EG) nr 1698/2005 fungerar väl bör befogenheten
  att anta akter enligt artikel 290 i fördraget
  om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen med avseende på
  att komplettera och ändra vissa icke väsentliga delar av den förordningen (EG) nr 1698/2005. Det bör fastställas för vilka delar befogenheten får utövas, liksom vilka villkor den omfattas.

  Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå. Kommissionen bör, då den förbereder och utarbetar delegerade akter, se till att relevanta handlingar översänds samtidigt till Europaparlamentet och rådet och att detta sker så snabbt som möjligt och på lämpligt sätt
  . [Ändr. 1] |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen bör ha

  I syfte att säkerställa att det system som inrättas genom förordning (EG) nr 1698/2005 fungerar väl bör befogenheten
  att anta akter enligt artikel 290 i fördraget
  om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen med avseende på
  att komplettera och ändra vissa icke väsentliga delar av den förordningen (EG) nr 1698/2005. Det bör fastställas för vilka delar befogenheten får utövas, liksom vilka villkor den omfattas.

  Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå. Kommissionen bör, då den förbereder och utarbetar delegerade akter, se till att relevanta handlingar översänds samtidigt till Europaparlamentet och rådet och att detta sker så snabbt som möjligt och på lämpligt sätt
  . [Ändr. 1]

| (4) | För att garantera att

  säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av
  förordning (EG) nr 1698/2005 tillämpas enhetligt i alla medlemsstater bör kommissionen få befogenheter att anta genomförandeakter enligt artikel 291 i fördraget

  tilldelas genomförandebefogenheter
  . Utom när det uttryckligen bestäms annorlunda bör kommissionen anta dessa
  befogenheter utövas

  genomförandeakter i enlighet med bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets förordning
  (EU) nr 182/2011
  av den
  16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (4). [Ändr. 2] |
| --- | --- |

(4)

För att garantera att

  säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av
  förordning (EG) nr 1698/2005 tillämpas enhetligt i alla medlemsstater bör kommissionen få befogenheter att anta genomförandeakter enligt artikel 291 i fördraget

  tilldelas genomförandebefogenheter
  . Utom när det uttryckligen bestäms annorlunda bör kommissionen anta dessa
  befogenheter utövas

  genomförandeakter i enlighet med bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets förordning
  (EU) nr 182/2011
  av den
  16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (4). [Ändr. 2]

| (5) | Vissa av bestämmelserna om landsbygdsutveckling som kommissionen hittills har antagit med stöd av sina befogenheter tilldelade enligt förordning (EG) nr 1698/2005 anses vara så betydande att de bör införlivas i den förordningen. |
| --- | --- |

(5)

Vissa av bestämmelserna om landsbygdsutveckling som kommissionen hittills har antagit med stöd av sina befogenheter tilldelade enligt förordning (EG) nr 1698/2005 anses vara så betydande att de bör införlivas i den förordningen.

| (6) | För att säkerställa enhetlig presentation av medlemsstaternas uppdateringar av nationella strategiplaner bör kommissionen kunna anta genomförandeakter om enhetlighetsbestämmelser. |
| --- | --- |

(6)

För att säkerställa enhetlig presentation av medlemsstaternas uppdateringar av nationella strategiplaner bör kommissionen kunna anta genomförandeakter om enhetlighetsbestämmelser.

| (7) | Medlemsstaterna och kommissionen bör rapportera om hur den nationella strategin respektive gemenskapsstrategin följs. För att lätta den administrativa bördan och undvika dubbelarbete bör antalet strategiska sammanfattningsrapporter från varje medlemsstat minskas till två och innehållet förenklas. |
| --- | --- |

(7)

Medlemsstaterna och kommissionen bör rapportera om hur den nationella strategin respektive gemenskapsstrategin följs. För att lätta den administrativa bördan och undvika dubbelarbete bör antalet strategiska sammanfattningsrapporter från varje medlemsstat minskas till två och innehållet förenklas.

| (8) | För att säkerställa att bedömningen av de landsbygdsutvecklingsprogram som medlemsstaterna översänder enligt artikel 18.2 i förordning (EG) nr 1698/2005 kan göras på ett enhetligt och jämförbart sätt, bör kommissionen genom genomförandeakter anta enhetliga villkor för presentationen av landsbygdsutvecklingsprogram. |
| --- | --- |

(8)

För att säkerställa att bedömningen av de landsbygdsutvecklingsprogram som medlemsstaterna översänder enligt artikel 18.2 i förordning (EG) nr 1698/2005 kan göras på ett enhetligt och jämförbart sätt, bör kommissionen genom genomförandeakter anta enhetliga villkor för presentationen av landsbygdsutvecklingsprogram.

| (9) | Med tanke på rättssäkerheten bör kommissionen godkänna landsbygdsutvecklingsprogrammen genom att anta genomförandeakter. |
| --- | --- |

(9)

Med tanke på rättssäkerheten bör kommissionen godkänna landsbygdsutvecklingsprogrammen genom att anta genomförandeakter.

| (10) | För att säkerställa öppenhet och effektivitet när landsbygdsutvecklingsprogram antas bör kommissionen genom genomförandeakter kunna fastställa relevanta förfaranden. |
| --- | --- |

(10)

För att säkerställa öppenhet och effektivitet när landsbygdsutvecklingsprogram antas bör kommissionen genom genomförandeakter kunna fastställa relevanta förfaranden.

| (11) | Kommissionen bör också genom genomförandeakter kunna anta beslut rörande en medlemsstats begäran om översyn av ett landsbygdsutvecklingsprogram. |
| --- | --- |

(11)

Kommissionen bör också genom genomförandeakter kunna anta beslut rörande en medlemsstats begäran om översyn av ett landsbygdsutvecklingsprogram.

| (12) | För att säkerställa öppenhet och effektivitet vid översyn av landsbygdsutvecklingsprogram bör kommissionen genom genomförandeakter kunna fastställa relevanta förfaranden. |
| --- | --- |

(12)

För att säkerställa öppenhet och effektivitet vid översyn av landsbygdsutvecklingsprogram bör kommissionen genom genomförandeakter kunna fastställa relevanta förfaranden.

| (13) | Anlitandet av rådgivningstjänster bör hjälpa jordbrukarna att bedöma sina jordbruksresultat och identifiera nödvändiga förbättringar vad gäller de föreskrivna verksamhetskraven samt god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden enligt vad som anges i rådets förordning (EG) nr 73/2009 av den 19 januari 2009 om upprättande av gemensamma bestämmelser rörande system för direktstöd till jordbrukare inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare (5) och gemenskapens arbetsmiljöstandarder. Med beaktande av att stödet för anlitande av rådgivningstjänster har funnits att tillgå under flera år, bör man utveckla ett mer anpassat system som bättre återspeglar stödmottagarens individuella behov. |
| --- | --- |

(13)

Anlitandet av rådgivningstjänster bör hjälpa jordbrukarna att bedöma sina jordbruksresultat och identifiera nödvändiga förbättringar vad gäller de föreskrivna verksamhetskraven samt god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden enligt vad som anges i rådets förordning (EG) nr 73/2009 av den 19 januari 2009 om upprättande av gemensamma bestämmelser rörande system för direktstöd till jordbrukare inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare (5) och gemenskapens arbetsmiljöstandarder. Med beaktande av att stödet för anlitande av rådgivningstjänster har funnits att tillgå under flera år, bör man utveckla ett mer anpassat system som bättre återspeglar stödmottagarens individuella behov.

| (14) | Som en uppföljning av kommissionens meddelande om en bättre livsmedelsförsörjningskedja i Europa och högnivågruppen för mjölk (6) bör de nuvarande finansieringsmöjligheterna för stöd av inrättande och administrativ drift av producentgrupper utökas till alla medlemsstater. För att undvika fall där stöd beviljas samtidigt från olika källor bör dock stöd för inrättande av producentgrupper inom frukt- och grönsakssektorn uteslutas. |
| --- | --- |

(14)

Som en uppföljning av kommissionens meddelande om en bättre livsmedelsförsörjningskedja i Europa och högnivågruppen för mjölk (6) bör de nuvarande finansieringsmöjligheterna för stöd av inrättande och administrativ drift av producentgrupper utökas till alla medlemsstater. För att undvika fall där stöd beviljas samtidigt från olika källor bör dock stöd för inrättande av producentgrupper inom frukt- och grönsakssektorn uteslutas.

| (15) | Fleråriga åtaganden inom ramen för vissa åtgärder bör som allmän regel fullgöras under en period på fem till sju år. Där det är nödvändigt och motiverat bör kommissionen i fråga om vissa typer av åtaganden kunna godkänna landsbygdsutvecklingsprogram som har längre perioder i syfte att beakta särskilda omständigheter inom vissa områden. |
| --- | --- |

(15)

Fleråriga åtaganden inom ramen för vissa åtgärder bör som allmän regel fullgöras under en period på fem till sju år. Där det är nödvändigt och motiverat bör kommissionen i fråga om vissa typer av åtaganden kunna godkänna landsbygdsutvecklingsprogram som har längre perioder i syfte att beakta särskilda omständigheter inom vissa områden.

| (16) | Medlemsstaterna uppmanas att bekräfta avgränsningen av bergsområden och områden som präglas av särskilda svårigheter och avgränsa områden som präglas av betydande naturbetingade svårigheter. Kommissionen bör anta genomförandeakter om de särskilda bestämmelser enligt vilka dessa områden bör bekräftas eller avgränsas för att säkerställa att detta görs med enhetliga kriterier i alla medlemsstater. |
| --- | --- |

(16)

Medlemsstaterna uppmanas att bekräfta avgränsningen av bergsområden och områden som präglas av särskilda svårigheter och avgränsa områden som präglas av betydande naturbetingade svårigheter. Kommissionen bör anta genomförandeakter om de särskilda bestämmelser enligt vilka dessa områden bör bekräftas eller avgränsas för att säkerställa att detta görs med enhetliga kriterier i alla medlemsstater.

| (17) | I artikel 10 i rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter (7) krävs att medlemsstaterna, med tanke på förbättringen av Natura 2000-nätverkets ekologiska sammanhållning, strävar efter att främja förvaltning av egenskaper som genom sin lineära och kontinuerliga struktur eller förbindelsefunktion har grundläggande betydelse för vilda arters migration, spridning och genetiska utbyte. Sådana områden bör vara berättigade till Natura 2000-stöd. För att se till att stöden fortsatt och primärt används för de utsedda Natura 2000-områdena är det dock lämpligt att begränsa deras andel jämfört med utsedda Natura 2000-områden. |
| --- | --- |

(17)

I artikel 10 i rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter (7) krävs att medlemsstaterna, med tanke på förbättringen av Natura 2000-nätverkets ekologiska sammanhållning, strävar efter att främja förvaltning av egenskaper som genom sin lineära och kontinuerliga struktur eller förbindelsefunktion har grundläggande betydelse för vilda arters migration, spridning och genetiska utbyte. Sådana områden bör vara berättigade till Natura 2000-stöd. För att se till att stöden fortsatt och primärt används för de utsedda Natura 2000-områdena är det dock lämpligt att begränsa deras andel jämfört med utsedda Natura 2000-områden.

| (18) | Om en medlemsstat beslutar att använda sig av möjligheten att anse att en överträdelse är ringa eller att inte tillämpa minskningar eller uteslutning när det berörda beloppet är mindre än 100 euro, ska den behöriga kontrollmyndigheten under nästkommande år kontrollera att jordbrukaren har åtgärdat överträdelsen i fråga. För att lätta den administrativa bördan bör man dock överväga att förenkla systemet med uppföljningskontroller. |
| --- | --- |

(18)

Om en medlemsstat beslutar att använda sig av möjligheten att anse att en överträdelse är ringa eller att inte tillämpa minskningar eller uteslutning när det berörda beloppet är mindre än 100 euro, ska den behöriga kontrollmyndigheten under nästkommande år kontrollera att jordbrukaren har åtgärdat överträdelsen i fråga. För att lätta den administrativa bördan bör man dock överväga att förenkla systemet med uppföljningskontroller.

| (19) | Varje medlemsstat är skyldig att inrätta ett nationellt landsbygdsnätverk. För att se till att de olika nationella landsbygdsnätverken inrättas på ett enhetligt sätt bör kommissionen anta genomförandeakter där den fastställer detaljer om inrättandet och driften av dessa nätverk. |
| --- | --- |

(19)

Varje medlemsstat är skyldig att inrätta ett nationellt landsbygdsnätverk. För att se till att de olika nationella landsbygdsnätverken inrättas på ett enhetligt sätt bör kommissionen anta genomförandeakter där den fastställer detaljer om inrättandet och driften av dessa nätverk.

| (20) | För att säkerställa en objektiv och öppen fördelning av åtagandebemyndiganden som finns tillgängliga för medlemsstaterna bör kommissionen anta genomförandeakter om årlig uppdelning per medlemsstat. Mot bakgrund av den särskilda karaktären hos sådana akter bör kommissionen få befogenheter att anta dem utan bistånd av den kommitté som anges i förordning (EU) nr 182/2011. |
| --- | --- |

(20)

För att säkerställa en objektiv och öppen fördelning av åtagandebemyndiganden som finns tillgängliga för medlemsstaterna bör kommissionen anta genomförandeakter om årlig uppdelning per medlemsstat. Mot bakgrund av den särskilda karaktären hos sådana akter bör kommissionen få befogenheter att anta dem utan bistånd av den kommitté som anges i förordning (EU) nr 182/2011.

| (21) | För att en stödåtgärd ska anses vara förenlig med den inre marknaden bör den innehålla en stimulansfaktor eller kräva en motprestation från mottagaren. Stöd som beviljas i efterhand kan inte anses innehålla den nödvändiga stimulansfaktorn. I fråga om åtgärder som faller inom räckvidden för artikel 42 i fördraget bör man därför utgå från att stöd inte kan beviljas för verksamheter som redan har genomförts när stödansökan lämnas in. |
| --- | --- |

(21)

För att en stödåtgärd ska anses vara förenlig med den inre marknaden bör den innehålla en stimulansfaktor eller kräva en motprestation från mottagaren. Stöd som beviljas i efterhand kan inte anses innehålla den nödvändiga stimulansfaktorn. I fråga om åtgärder som faller inom räckvidden för artikel 42 i fördraget bör man därför utgå från att stöd inte kan beviljas för verksamheter som redan har genomförts när stödansökan lämnas in.

| (22) | Medlemsstaterna bör vara skyldiga att göra kontroller enligt de bestämmelser som kommissionen fastställer i form av delegerade akter, särskilt i fråga om kontrollernas art och frekvens, som bör anpassas till karaktären hos de olika landsbygdsutvecklingsåtgärderna. För att säkerställa att kontrollerna görs på ett samstämmigt sätt bör kommissionen ha befogenheter att anta genomförandeakter om enhetliga villkor för hur medlemsstaternas myndigheter utför kontrollerna. |
| --- | --- |

(22)

Medlemsstaterna bör vara skyldiga att göra kontroller enligt de bestämmelser som kommissionen fastställer i form av delegerade akter, särskilt i fråga om kontrollernas art och frekvens, som bör anpassas till karaktären hos de olika landsbygdsutvecklingsåtgärderna. För att säkerställa att kontrollerna görs på ett samstämmigt sätt bör kommissionen ha befogenheter att anta genomförandeakter om enhetliga villkor för hur medlemsstaternas myndigheter utför kontrollerna.

| (23) | Ett gemensamt övervaknings- och utvärderingsnätverk bör inrättas i samarbete mellan kommissionen och medlemsstaterna. Med tanke på öppenheten bör kommissionen anta genomförandeakter om inrättande av detta nätverk. |
| --- | --- |

(23)

Ett gemensamt övervaknings- och utvärderingsnätverk bör inrättas i samarbete mellan kommissionen och medlemsstaterna. Med tanke på öppenheten bör kommissionen anta genomförandeakter om inrättande av detta nätverk.

| (24) | Medlemsstaterna måste varje år förse kommissionen med en årlig framstegsrapport om genomförandet av sina landsbygdsutvecklingsprogram. För att säkerställa ett enhetligt och jämförbart innehåll i de årliga framstegsrapporterna för särskilda program för nationella landsbygdsnätverk bör kommissionen anta genomförandeakter om hur rapporterna presenteras. |
| --- | --- |

(24)

Medlemsstaterna måste varje år förse kommissionen med en årlig framstegsrapport om genomförandet av sina landsbygdsutvecklingsprogram. För att säkerställa ett enhetligt och jämförbart innehåll i de årliga framstegsrapporterna för särskilda program för nationella landsbygdsnätverk bör kommissionen anta genomförandeakter om hur rapporterna presenteras.

| (25) | Det bör inrättas ett informationssystem som möjliggör säkert utbyte av information av allmänt intresse mellan kommissionen och varje medlemsstat. Kommissionen bör anta genomförandeakter för att fastställa enhetliga villkor för hur detta system ska fungera. |
| --- | --- |

(25)

Det bör inrättas ett informationssystem som möjliggör säkert utbyte av information av allmänt intresse mellan kommissionen och varje medlemsstat. Kommissionen bör anta genomförandeakter för att fastställa enhetliga villkor för hur detta system ska fungera.

| (26) | Förordning (EG) nr 1698/2005 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(26)

Förordning (EG) nr 1698/2005 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EG) nr 1698/2005 ska ändras på följande sätt:

| (1) | Artikel 5 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 2 ska ersättas med följande:
  ”2.   Kommissionen och medlemsstaterna ska se till att EJFLU:s och medlemsstaternas stöd ligger i linje med unionens verksamhet, politik och prioriteringar. Stöden från EJFLU ska överensstämma med målen för den ekonomiska och sociala sammanhållningen och särskilt för unionens stödinstrument för fisket. För att säkerställa att stöden från EJFLU även är i linje med unionens övriga stödinstrument kan kommissionen anta delegerade akter om särskilda unionsåtgärder i detta syfte.” |
| --- | --- | --- |

(1)

Artikel 5 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 2 ska ersättas med följande:

”2.   Kommissionen och medlemsstaterna ska se till att EJFLU:s och medlemsstaternas stöd ligger i linje med unionens verksamhet, politik och prioriteringar. Stöden från EJFLU ska överensstämma med målen för den ekonomiska och sociala sammanhållningen och särskilt för unionens stödinstrument för fisket. För att säkerställa att stöden från EJFLU även är i linje med unionens övriga stödinstrument kan kommissionen anta delegerade akter om särskilda unionsåtgärder i detta syfte.”

| b) | Punkt 6 ska ersättas med följande:
  ”6.   Enligt denna förordning får stöd inte beviljas för system som är stödberättigande inom ramen för den samlade marknadsordningen. I syfte att beakta särskilda omständigheter i programområdena kan kommissionen anta delegerade akter om undantag från denna regel.” |
| --- | --- |

b)

Punkt 6 ska ersättas med följande:

”6.   Enligt denna förordning får stöd inte beviljas för system som är stödberättigande inom ramen för den samlade marknadsordningen. I syfte att beakta särskilda omständigheter i programområdena kan kommissionen anta delegerade akter om undantag från denna regel.”

| (2) | I artikel 12 ska följande punkt läggas till:
  ”3.   De nationella strategiska planerna får uppdateras under programplaneringsperioden. Kommissionen kan anta genomförandeakter om bestämmelser rörande dessa uppdateringar.”. |
| --- | --- |

(2)

I artikel 12 ska följande punkt läggas till:

”3.   De nationella strategiska planerna får uppdateras under programplaneringsperioden. Kommissionen kan anta genomförandeakter om bestämmelser rörande dessa uppdateringar.”.

| (3) | Artikel 13.1 och 13.2 ska ersättas med följande:
  ”1.   Varje medlemsstat ska skicka in en sammanfattande rapport till kommissionen med en redogörelse för hur man lyckats genomföra sin nationella strategiska plan och uppnå sina mål, och hur detta har bidragit till att genomföra gemenskapens strategiska riktlinjer. Den första rapporten ska lämnas in år 2010 och den andra senast den 1 oktober 2015.
  2.   Rapporten ska särskilt innehålla






  a) | en redogörelse för vilka resultat som uppnåtts i landsbygdsutvecklingsprogrammen, i förhållande till indikatorerna i den nationella strategiska planen, |
| --- | --- | --- |

(3)

Artikel 13.1 och 13.2 ska ersättas med följande:

”1.   Varje medlemsstat ska skicka in en sammanfattande rapport till kommissionen med en redogörelse för hur man lyckats genomföra sin nationella strategiska plan och uppnå sina mål, och hur detta har bidragit till att genomföra gemenskapens strategiska riktlinjer. Den första rapporten ska lämnas in år 2010 och den andra senast den 1 oktober 2015.

2.   Rapporten ska särskilt innehålla

a)

en redogörelse för vilka resultat som uppnåtts i landsbygdsutvecklingsprogrammen, i förhållande till indikatorerna i den nationella strategiska planen,

| b) | en redogörelse för resultaten från de löpande utvärderingarna av varje program.”. |
| --- | --- |

b)

en redogörelse för resultaten från de löpande utvärderingarna av varje program.”.

| (4) | I artikel 14.1 ska första stycket ersättas med följande:
  ”Kommissionen ska lägga fram två rapporter med en sammanfattning av de viktigaste händelserna, tendenserna och utmaningarna i fråga om genomförandet av de nationella strategiska planerna och gemenskapens strategiska riktlinjer. Den första rapporten ska läggas fram år 2011 och den andra år 2016.” |
| --- | --- |

(4)

I artikel 14.1 ska första stycket ersättas med följande:

”Kommissionen ska lägga fram två rapporter med en sammanfattning av de viktigaste händelserna, tendenserna och utmaningarna i fråga om genomförandet av de nationella strategiska planerna och gemenskapens strategiska riktlinjer. Den första rapporten ska läggas fram år 2011 och den andra år 2016.”

| (5) | Artikel 18 ska ändras på följande sätt:






  (a) | I punkt 3 ska följande stycke läggas till:
  ”Med denna bedömning som grund ska kommissionen genom genomförandeakter anta enhetliga villkor för hur landsbygdsutvecklingsprogrammen presenteras.” |
| --- | --- | --- |

(5)

Artikel 18 ska ändras på följande sätt:

(a)

I punkt 3 ska följande stycke läggas till:

”Med denna bedömning som grund ska kommissionen genom genomförandeakter anta enhetliga villkor för hur landsbygdsutvecklingsprogrammen presenteras.”

| (b) | Punkt 4 ska ersättas med följande:
  ”4.   Kommissionen ska godkänna varje landsbygdsutvecklingsprogram genom att anta genomförandeakter.
  Kommissionen kan också genom genomförandeakter fastställa förfarandet för ett sådant godkännande.” |
| --- | --- |

(b)

Punkt 4 ska ersättas med följande:

”4.   Kommissionen ska godkänna varje landsbygdsutvecklingsprogram genom att anta genomförandeakter.

Kommissionen kan också genom genomförandeakter fastställa förfarandet för ett sådant godkännande.”

| (6) | I artikel 19 ska punkt 2 ersättas med följande:
  ”2.   Om en medlemsstat lämnar in en begäran om att göra översyn av ett landsbygdsutvecklingsprogram ska kommissionen delge beslutet i genomförandeakter.
  Kommissionen får, i syfte att kunna tillämpa effektiva och proportionerliga förfaranden, anta delegerade akter för att fastställa bestämmelser rörande de ändringar som inte kräver kommissionens godkännande eller vars godkännande inte kräver bistånd från den kommitté som avses i artikel 91 c.
  Kommissionen ska anta genomförandeakter om bestämmelser rörande förfarande för inlämnande, bedömning och godkännande av ändringar.” |
| --- | --- |

(6)

I artikel 19 ska punkt 2 ersättas med följande:

”2.   Om en medlemsstat lämnar in en begäran om att göra översyn av ett landsbygdsutvecklingsprogram ska kommissionen delge beslutet i genomförandeakter.

Kommissionen får, i syfte att kunna tillämpa effektiva och proportionerliga förfaranden, anta delegerade akter för att fastställa bestämmelser rörande de ändringar som inte kräver kommissionens godkännande eller vars godkännande inte kräver bistånd från den kommitté som avses i artikel 91 c.

Kommissionen ska anta genomförandeakter om bestämmelser rörande förfarande för inlämnande, bedömning och godkännande av ändringar.”

| (7) | I artikel 20 d ska led ii ersättas med följande:






  ”ii) | stöd för att inrätta producentgrupper,” |
| --- | --- | --- |

(7)

I artikel 20 d ska led ii ersättas med följande:

”ii)

stöd för att inrätta producentgrupper,”

| (8) | Följande artikel ska införas före underavsnitt 1:

  ”Artikel 20a


  Särskilda villkor

  För att säkerställa effektiv och målinriktad användning av medel och för att säkerställa samstämmiga principer för behandlingen av stödmottagare ska kommissionen genom delegerade akter anta särskilda villkor rörande de åtgärder som anges i artikel 20.” |
| --- | --- |

(8)

Följande artikel ska införas före underavsnitt 1:

”Artikel 20a

Särskilda villkor

För att säkerställa effektiv och målinriktad användning av medel och för att säkerställa samstämmiga principer för behandlingen av stödmottagare ska kommissionen genom delegerade akter anta särskilda villkor rörande de åtgärder som anges i artikel 20.”

| (9) | I artikel 24.1 ska andra stycket ersättas med följande:
  ”Rådgivningstjänsten för jordbrukare
  (inbegripet tillhandahållandet av teknisk rådgivning) måste alltid

  ska minst omfatta ett eller flera

  fler än ett
  av de föreskrivna verksamhetskraven samt god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden enligt artiklarna 5 och 6 i förordning (EG) nr 73/2009 samt bilagorna II och III till den förordningen och, där det är relevant, en eller flera av de arbetsmiljöstandarder som grundar sig på unionens lagstiftning.”
  [Ändr. 3] |
| --- | --- |

(9)

I artikel 24.1 ska andra stycket ersättas med följande:

”Rådgivningstjänsten för jordbrukare
  (inbegripet tillhandahållandet av teknisk rådgivning) måste alltid

  ska minst omfatta ett eller flera

  fler än ett
  av de föreskrivna verksamhetskraven samt god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden enligt artiklarna 5 och 6 i förordning (EG) nr 73/2009 samt bilagorna II och III till den förordningen och, där det är relevant, en eller flera av de arbetsmiljöstandarder som grundar sig på unionens lagstiftning.”

| (10) | I artikel 32.1 ska led b ersättas med följande:






  ”b) | vara avsedda för unionens kvalitetssystem för livsmedel eller för sådana system som godkänts av medlemsstaterna och som uppfyller precisa kriterier som kommissionen har definierat i delegerade akter i syfte att säkerställa åtgärdens överensstämmelse med EU:s politik och prioriteringar. Stöd får inte beviljas för system vars enda syfte är att skärpa kontrollerna av att bindande normer i unionens lagstiftning eller den nationella lagstiftningen uppfylls.” |
| --- | --- | --- |

(10)

I artikel 32.1 ska led b ersättas med följande:

”b)

vara avsedda för unionens kvalitetssystem för livsmedel eller för sådana system som godkänts av medlemsstaterna och som uppfyller precisa kriterier som kommissionen har definierat i delegerade akter i syfte att säkerställa åtgärdens överensstämmelse med EU:s politik och prioriteringar. Stöd får inte beviljas för system vars enda syfte är att skärpa kontrollerna av att bindande normer i unionens lagstiftning eller den nationella lagstiftningen uppfylls.”

| (11) | I artikel 33 ska följande stycke läggas till:
  ”Stödet ska beviljas till producentgrupper som består av operatörer som aktivt deltar i sådana kvalitetssystem för livsmedel som avses i artikel 32. Yrkes- och/eller branschorganisationer som företräder en eller flera sektorer kan inte betraktas som producentgrupper.” |
| --- | --- |

(11)

I artikel 33 ska följande stycke läggas till:

”Stödet ska beviljas till producentgrupper som består av operatörer som aktivt deltar i sådana kvalitetssystem för livsmedel som avses i artikel 32. Yrkes- och/eller branschorganisationer som företräder en eller flera sektorer kan inte betraktas som producentgrupper.”

| (12) | I artikel 35 ska punkt 3 ersättas med följande:
  ”3.   Stöden ska utbetalas till producentgrupper som officiellt godkänns av medlemsstatens behöriga myndighet senast den 31 december 2013. Stöd ska dock inte utbetalas för inrättandet av producentgrupper inom frukt- och grönsakssektorn.” |
| --- | --- |

(12)

I artikel 35 ska punkt 3 ersättas med följande:

”3.   Stöden ska utbetalas till producentgrupper som officiellt godkänns av medlemsstatens behöriga myndighet senast den 31 december 2013. Stöd ska dock inte utbetalas för inrättandet av producentgrupper inom frukt- och grönsakssektorn.”

| (13) | Följande artikel ska införas före underavsnitt 1:

  ”Artikel 36a


  Särskilda villkor

  För att säkerställa effektiv och målinriktad användning av medel och för att säkerställa samstämmiga principer för behandlingen av stödmottagare ska kommissionen genom delegerade akter anta särskilda villkor rörande de åtgärder som anges i artikel 36.” |
| --- | --- |

(13)

Följande artikel ska införas före underavsnitt 1:

”Artikel 36a

Särskilda villkor

För att säkerställa effektiv och målinriktad användning av medel och för att säkerställa samstämmiga principer för behandlingen av stödmottagare ska kommissionen genom delegerade akter anta särskilda villkor rörande de åtgärder som anges i artikel 36.”

| (14) | Artikel 38.2 ska ersättas med följande:
  ”2.   Stöden får inte överskrida det högsta belopp som anges i bilaga I till denna förordning. För att undvika överlappning mellan stöd enligt artikel 20 c i och stöd enligt artikel 36 a iii ska kommissionen genom delegerade akter anta reglerna för de svårigheter förknippade med särskilda krav som införs genom direktiv 2000/60/EG och fastställa villkoren rörande stödets årsbelopp för utbetalningar enligt det direktivet.” |
| --- | --- |

(14)

Artikel 38.2 ska ersättas med följande:

”2.   Stöden får inte överskrida det högsta belopp som anges i bilaga I till denna förordning. För att undvika överlappning mellan stöd enligt artikel 20 c i och stöd enligt artikel 36 a iii ska kommissionen genom delegerade akter anta reglerna för de svårigheter förknippade med särskilda krav som införs genom direktiv 2000/60/EG och fastställa villkoren rörande stödets årsbelopp för utbetalningar enligt det direktivet.”

| (15) | I artikel 39.3 ska andra stycket ersättas med följande:
  ”Åtagandena ska som allmän regel fullgöras under en period på fem till sju år. Om det är nödvändigt och motiverat kan kommissionen genom genomförandeakter godkänna landsbygdsutvecklingsprogram som har en längre period för vissa typer av åtaganden.” |
| --- | --- |

(15)

I artikel 39.3 ska andra stycket ersättas med följande:

”Åtagandena ska som allmän regel fullgöras under en period på fem till sju år. Om det är nödvändigt och motiverat kan kommissionen genom genomförandeakter godkänna landsbygdsutvecklingsprogram som har en längre period för vissa typer av åtaganden.”

| (16) | I artikel 40.2 ska andra stycket ersättas med följande:
  ”Åtagandena ska som allmän regel fullgöras under en period på fem till sju år. Om det är nödvändigt och motiverat kan kommissionen genom genomförandeakter godkänna landsbygdsutvecklingsprogram som har en längre period för vissa typer av åtaganden.” |
| --- | --- |

(16)

I artikel 40.2 ska andra stycket ersättas med följande:

”Åtagandena ska som allmän regel fullgöras under en period på fem till sju år. Om det är nödvändigt och motiverat kan kommissionen genom genomförandeakter godkänna landsbygdsutvecklingsprogram som har en längre period för vissa typer av åtaganden.”

| (17) | I artikel 41 ska följande stycke läggas till:
  ”Sådant stöd kan endast beviljas för investeringar som inte leder till betydande ökning av värde eller vinst för jord- eller skogsbruksföretaget.” |
| --- | --- |

(17)

I artikel 41 ska följande stycke läggas till:

”Sådant stöd kan endast beviljas för investeringar som inte leder till betydande ökning av värde eller vinst för jord- eller skogsbruksföretaget.”

| (18) | I artikel 43.1 ska följande stycke läggas till:
  ”I led c i första stycket

  Det stöd som
  avses med

  i denna artikel ska endast ges till
  jordbrukare personer

  eller jordbrukarorganisationer
  som ägnar en väsentlig del av sin arbetstid åt jordbruksverksamhet och har

  som får
  en betydande del av sin inkomst från denna verksamhet i enlighet med kriterier som ska fastställas av medlemsstaten.”
  [Ändr. 4] |
| --- | --- |

(18)

I artikel 43.1 ska följande stycke läggas till:

”I led c i första stycket

  Det stöd som
  avses med

  i denna artikel ska endast ges till
  jordbrukare personer

  eller jordbrukarorganisationer
  som ägnar en väsentlig del av sin arbetstid åt jordbruksverksamhet och har

  som får
  en betydande del av sin inkomst från denna verksamhet i enlighet med kriterier som ska fastställas av medlemsstaten.”

| (19) | Artikel 47.1 andra stycket ska ersättas med följande:
  ”Åtagandena ska som allmän regel fullgöras under en period på fem till sju år. Om det är nödvändigt och motiverat kan kommissionen genom genomförandeakter godkänna landsbygdsutvecklingsprogram som har en längre period för vissa typer av åtaganden.” |
| --- | --- |

(19)

Artikel 47.1 andra stycket ska ersättas med följande:

”Åtagandena ska som allmän regel fullgöras under en period på fem till sju år. Om det är nödvändigt och motiverat kan kommissionen genom genomförandeakter godkänna landsbygdsutvecklingsprogram som har en längre period för vissa typer av åtaganden.”

| (20) | I artikel 49 ska följande stycke läggas till:
  ”Sådant stöd kan endast beviljas för investeringar som inte leder till betydande ökning av värde eller vinst för jord- eller skogsbruksföretaget.” |
| --- | --- |

(20)

I artikel 49 ska följande stycke läggas till:

”Sådant stöd kan endast beviljas för investeringar som inte leder till betydande ökning av värde eller vinst för jord- eller skogsbruksföretaget.”

| (21) | Artikel 50 ska ändras på följande sätt:






  (a) | Punkterna 4 och 5 ska ersättas med följande:
  ”4.   Kommissionen ska genom genomförandeakter anta bestämmelser enligt vilka medlemsstaterna i sina program ska






  a) | bekräfta den nuvarande avgränsningen enligt punkt 2 och punkt 3 b i den här artikeln eller ändra den, eller |
| --- | --- | --- | --- |

(21)

Artikel 50 ska ändras på följande sätt:

(a)

Punkterna 4 och 5 ska ersättas med följande:

”4.   Kommissionen ska genom genomförandeakter anta bestämmelser enligt vilka medlemsstaterna i sina program ska

a)

bekräfta den nuvarande avgränsningen enligt punkt 2 och punkt 3 b i den här artikeln eller ändra den, eller

| b) | avgränsa de områden som avses i punkt 3 a i den här artikeln. |
| --- | --- |

b)

avgränsa de områden som avses i punkt 3 a i den här artikeln.

5.   Följande jordbruksområden ska vara berättigade till stöd enligt artikel 36 a iii:

| a) | Natura 2000-jordbruksområden som utsetts enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/147/EG av den 30 november 2009 om bevarande av vilda fåglar (8) och direktiv 92/43/EEG. |
| --- | --- |

a)

Natura 2000-jordbruksområden som utsetts enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/147/EG av den 30 november 2009 om bevarande av vilda fåglar (8) och direktiv 92/43/EEG.

| b) | Övriga avgränsade naturskyddsområden med miljöbegränsningar tillämpliga på jordbruk som bidrar till genomförande av artikel 10 i direktiv 92/43/EEG. |
| --- | --- |

b)

Övriga avgränsade naturskyddsområden med miljöbegränsningar tillämpliga på jordbruk som bidrar till genomförande av artikel 10 i direktiv 92/43/EEG.

| c) | Jordbruksområden som omfattas av förvaltningsplaner för avrinningsområden enligt direktiv 2000/60/EG. |
| --- | --- |

c)

Jordbruksområden som omfattas av förvaltningsplaner för avrinningsområden enligt direktiv 2000/60/EG.

| (b) | Punkt 7 ska ersättas med följande:
  ”7.   Följande skogsområden ska vara berättigade till stöd enligt artikel 36 b iv:






  a) | Natura 2000-skogsområden som utsetts enligt direktiven 2009/147/EG och 92/43/EEG. |
| --- | --- | --- |

(b)

Punkt 7 ska ersättas med följande:

”7.   Följande skogsområden ska vara berättigade till stöd enligt artikel 36 b iv:

a)

Natura 2000-skogsområden som utsetts enligt direktiven 2009/147/EG och 92/43/EEG.

| b) | Övriga avgränsade naturskyddsområden med miljöbegränsningar tillämpliga på skogar som bidrar till genomförande av artikel 10 i direktiv 92/43/EEG.” |
| --- | --- |

b)

Övriga avgränsade naturskyddsområden med miljöbegränsningar tillämpliga på skogar som bidrar till genomförande av artikel 10 i direktiv 92/43/EEG.”

| (c) | Följande punkt ska läggas till:
  ”9.   Per landsbygdsutvecklingsprogram får de områden som avses i punkt 5 b och punkt 7 b i denna artikel inte överskrida 5 % av de Natura 2000-områden som omfattas av programmets territoriella räckvidd.” |
| --- | --- |

(c)

Följande punkt ska läggas till:

”9.   Per landsbygdsutvecklingsprogram får de områden som avses i punkt 5 b och punkt 7 b i denna artikel inte överskrida 5 % av de Natura 2000-områden som omfattas av programmets territoriella räckvidd.”

| (22) | Artikel 51 ska ändras på följande sätt:






  (a) | I punkt 2 ska tredje stycket ersättas med följande:
  ”Om en medlemsstat beslutar att använda sig av den möjlighet som ges i det andra stycket, ska den behöriga myndigheten nästkommande år vidta de åtgärder som krävs för att kontrollera att stödmottagaren åtgärdar de aktuella konstaterade överträdelserna. Stödmottagaren ska underrättas om konstaterande överträdelser och om skyldigheten att vidta åtgärder.” |
| --- | --- | --- |

(22)

Artikel 51 ska ändras på följande sätt:

(a)

I punkt 2 ska tredje stycket ersättas med följande:

”Om en medlemsstat beslutar att använda sig av den möjlighet som ges i det andra stycket, ska den behöriga myndigheten nästkommande år vidta de åtgärder som krävs för att kontrollera att stödmottagaren åtgärdar de aktuella konstaterade överträdelserna. Stödmottagaren ska underrättas om konstaterande överträdelser och om skyldigheten att vidta åtgärder.”

| (b) | I punkt 4 ska inledningsfrasen ersättas med följande:
  ”För att säkerställa enhetlig tillämpning av minskningar och indragningar av stöd enligt denna artikel ska kommissionen genom delegerade akter fastställa relevanta bestämmelser rörande tillämpandet av principerna om öppenhet och proportionalitet. Hänsyn ska tas till hur allvarliga eller omfattande överträdelserna har varit, deras varaktighet och hur ofta de har förekommit samt till följande kriterier:” |
| --- | --- |

(b)

I punkt 4 ska inledningsfrasen ersättas med följande:

”För att säkerställa enhetlig tillämpning av minskningar och indragningar av stöd enligt denna artikel ska kommissionen genom delegerade akter fastställa relevanta bestämmelser rörande tillämpandet av principerna om öppenhet och proportionalitet. Hänsyn ska tas till hur allvarliga eller omfattande överträdelserna har varit, deras varaktighet och hur ofta de har förekommit samt till följande kriterier:”

| (23) | Följande artikel ska införas före underavsnitt 1:

  ”Artikel 52a


  Särskilda villkor

  För att säkerställa effektiv och målinriktad användning av medel och för att säkerställa samstämmiga principer för behandlingen av stödmottagare ska kommissionen genom delegerade akter anta särskilda villkor rörande de åtgärder som anges i artikel 52.” |
| --- | --- |

(23)

Följande artikel ska införas före underavsnitt 1:

”Artikel 52a

Särskilda villkor

För att säkerställa effektiv och målinriktad användning av medel och för att säkerställa samstämmiga principer för behandlingen av stödmottagare ska kommissionen genom delegerade akter anta särskilda villkor rörande de åtgärder som anges i artikel 52.”

| (24) | I artikel 53 ska följande stycke läggas till:
  ”I denna artikel avses med medlem av ett jordbrukshushåll en fysisk eller juridisk person eller en grupp av fysiska eller juridiska personer, oavsett den rättsliga status som gruppen och dess medlemmar tillerkänns i nationella lagar, med undantag av anställda inom lantbruk. Om en medlem i ett jordbrukshushåll är en juridisk person eller en grupp juridiska personer, ska denna medlem bedriva jordbruksverksamhet på gården vid tidpunkten för ansökan om stöd.” |
| --- | --- |

(24)

I artikel 53 ska följande stycke läggas till:

”I denna artikel avses med medlem av ett jordbrukshushåll en fysisk eller juridisk person eller en grupp av fysiska eller juridiska personer, oavsett den rättsliga status som gruppen och dess medlemmar tillerkänns i nationella lagar, med undantag av anställda inom lantbruk. Om en medlem i ett jordbrukshushåll är en juridisk person eller en grupp juridiska personer, ska denna medlem bedriva jordbruksverksamhet på gården vid tidpunkten för ansökan om stöd.”

| (25) | Följande artikel ska införas:

  ”Artikel 63a


  Särskilda villkor

  För att säkerställa effektiv och målinriktad användning av medel och för att säkerställa samstämmiga principer för behandlingen av stödmottagare ska kommissionen genom delegerade akter anta särskilda villkor rörande de åtgärder som anges i artikel 63.” |
| --- | --- |

(25)

Följande artikel ska införas:

”Artikel 63a

Särskilda villkor

För att säkerställa effektiv och målinriktad användning av medel och för att säkerställa samstämmiga principer för behandlingen av stödmottagare ska kommissionen genom delegerade akter anta särskilda villkor rörande de åtgärder som anges i artikel 63.”

| (26) | Artikel 66 ska ändras på följande sätt:






  (a) | I punkt 2 ska följande stycke läggas till:
  ”För att säkerställa överensstämmelse med kraven i unionens politik, prioriteringar och lagstiftning kan kommissionen genom delegerade akter anta villkor för det procentuella stödet för tekniskt bistånd när det gäller landsbygdsutvecklingsprogram som omfattar både regioner som kan komma i fråga för stöd inom ramen för konvergensmålet och regioner som inte gör det, och villkor för fördelningen av medel för inrättande och drift av de nationella landsbygdsnätverk som avses i artikel 68.” |
| --- | --- | --- |

(26)

Artikel 66 ska ändras på följande sätt:

(a)

I punkt 2 ska följande stycke läggas till:

”För att säkerställa överensstämmelse med kraven i unionens politik, prioriteringar och lagstiftning kan kommissionen genom delegerade akter anta villkor för det procentuella stödet för tekniskt bistånd när det gäller landsbygdsutvecklingsprogram som omfattar både regioner som kan komma i fråga för stöd inom ramen för konvergensmålet och regioner som inte gör det, och villkor för fördelningen av medel för inrättande och drift av de nationella landsbygdsnätverk som avses i artikel 68.”

| (b) | I punkt 3 ska tredje stycket ersättas med följande:
  ”Kommissionen ska genom genomförandeakter anta bestämmelser rörande inrättande och drift av de nationella landsbygdsnätverken.”
  [Ändr. berör ej alla språk] |
| --- | --- |

(b)

I punkt 3 ska tredje stycket ersättas med följande:

”Kommissionen ska genom genomförandeakter anta bestämmelser rörande inrättande och drift av de nationella landsbygdsnätverken.”

| (27) | Artikel 69.4 ska ersättas med följande:
  ”4.   Kommissionen ska i form av genomförandeakter och utan bistånd från den kommitté som avses i artikel 91c göra en fördelning per år och per medlemsstat av de belopp som avses i punkt 1, efter avdrag med det belopp som avses i punkt 2 och med beaktande av






  a) | de belopp som är reserverade för regioner som är stödberättigande inom ramen för konvergensmålet, |
| --- | --- | --- |

(27)

Artikel 69.4 ska ersättas med följande:

”4.   Kommissionen ska i form av genomförandeakter och utan bistånd från den kommitté som avses i artikel 91c göra en fördelning per år och per medlemsstat av de belopp som avses i punkt 1, efter avdrag med det belopp som avses i punkt 2 och med beaktande av

a)

de belopp som är reserverade för regioner som är stödberättigande inom ramen för konvergensmålet,

| b) | tidigare uppnådda resultat, och |
| --- | --- |

b)

tidigare uppnådda resultat, och

| c) | ärskilda situationer och behov, utifrån objektiva kriterier.” |
| --- | --- |

c)

ärskilda situationer och behov, utifrån objektiva kriterier.”

| (27a) | I artikel 69 ska följande punkt läggas till:




  ”5d.
     
  Utan hinder av artikel 29.1 i förordning (EG) nr 1290/2005 får beräkningen av det automatiska återkallandet av finansiering göras på medlemsstatsnivå för de medlemsstater som har valt regionala program.”.


  [Ändr. 6] |
| --- | --- |

(27a)

I artikel 69 ska följande punkt läggas till:

”5d.
     
  Utan hinder av artikel 29.1 i förordning (EG) nr 1290/2005 får beräkningen av det automatiska återkallandet av finansiering göras på medlemsstatsnivå för de medlemsstater som har valt regionala program.”.

| (28) | Artikel 70.1 ska ersättas med följande:
  ”1.   När ett landsbygdsutvecklingsprogram godkänns ska det högsta stödet från EJFLU för varje axel anges i beslutet. För att ge medlemsstaterna en viss grad av flexibilitet när det gäller mindre variationer av EJFLU-finansiering längs axlarna, ska kommissionen fastställa en flexibilitetströskel genom att anta delegerade akter. I tillämpliga fall ska även anslagen till sådana regioner som är stödberättigande inom ramen för konvergensmålet tydligt anges.” |
| --- | --- |

(28)

Artikel 70.1 ska ersättas med följande:

”1.   När ett landsbygdsutvecklingsprogram godkänns ska det högsta stödet från EJFLU för varje axel anges i beslutet. För att ge medlemsstaterna en viss grad av flexibilitet när det gäller mindre variationer av EJFLU-finansiering längs axlarna, ska kommissionen fastställa en flexibilitetströskel genom att anta delegerade akter. I tillämpliga fall ska även anslagen till sådana regioner som är stödberättigande inom ramen för konvergensmålet tydligt anges.”

| (29) | Artikel 71 ska ändras på följande sätt:






  (a) | I punkt 1 ska andra stycket ersättas med följande:
  ”Nya utgifter som tillkommer i samband med ändringar i ett program enligt artikel 19 ska vara stödberättigande från och med den dag då kommissionen får in en begäran om ändring. Medlemsstaterna ska ha ansvaret för utgifterna mellan datum då deras begäran om ändring av ett program mottas av kommissionen och datum då beslut fattas om att godkänna ändringen.
  När det gäller nödåtgärder på grund av naturkatastrofer kan landsbygdsutvecklingsprogrammen medge att stödberättigandet för utgifter i samband med programändringar inleds på ett datum som är tidigare än det datum som avses i andra stycket.” |
| --- | --- | --- |

(29)

Artikel 71 ska ändras på följande sätt:

(a)

I punkt 1 ska andra stycket ersättas med följande:

”Nya utgifter som tillkommer i samband med ändringar i ett program enligt artikel 19 ska vara stödberättigande från och med den dag då kommissionen får in en begäran om ändring. Medlemsstaterna ska ha ansvaret för utgifterna mellan datum då deras begäran om ändring av ett program mottas av kommissionen och datum då beslut fattas om att godkänna ändringen.

När det gäller nödåtgärder på grund av naturkatastrofer kan landsbygdsutvecklingsprogrammen medge att stödberättigandet för utgifter i samband med programändringar inleds på ett datum som är tidigare än det datum som avses i andra stycket.”

| (b) | I punkt 2 ska följande stycken läggas till:
  ”Stöd ska bara beviljas för utgifter som uppstår för åtgärder som omfattas av artikel 42 i fördraget efter att en ansökan har inlämnats till den behöriga myndigheten.
  Kravet enligt andra stycket ska dock inte gälla i fråga om de åtgärder som avses i artikel 20 a, artikel 20 b vi, artikel 20 c i och ii, artikel 20 d i till iii, artikel 36 a i till v och artikel 36 b i, med undantag för startkostnader enligt artikel 36 b i.” |
| --- | --- |

(b)

I punkt 2 ska följande stycken läggas till:

”Stöd ska bara beviljas för utgifter som uppstår för åtgärder som omfattas av artikel 42 i fördraget efter att en ansökan har inlämnats till den behöriga myndigheten.

Kravet enligt andra stycket ska dock inte gälla i fråga om de åtgärder som avses i artikel 20 a, artikel 20 b vi, artikel 20 c i och ii, artikel 20 d i till iii, artikel 36 a i till v och artikel 36 b i, med undantag för startkostnader enligt artikel 36 b i.”

| (ba) | I punkt 3 ska led a i andra stycket ersättas med följande:










  ”a) | Mervärdesskatt. Detta gäller dock inte när mervärdesskatten inte kan återbetalas till stödmottagaren i fall då den faktiskt och slutgiltigt betalats av stödmottagaren.” |
| --- | --- | --- |

(ba)

I punkt 3 ska led a i andra stycket ersättas med följande:

”a)

Mervärdesskatt. Detta gäller dock inte när mervärdesskatten inte kan återbetalas till stödmottagaren i fall då den faktiskt och slutgiltigt betalats av stödmottagaren.”

| (bb) | Följande punkt ska införas efter punkt 3:




  ”3a.
     
  Arbete som de slutliga stödmottagarna utför på tids- och materialbasis inom ramen för landsbygdsutvecklingsåtgärder, och för vilket man har använt ett företags befintliga arbetskraft, material och utrustning ska vara berättigat till stöd från EJFLU. I sådana fall ska det utgiftsbelopp som är berättigat stöd från EJFLU beräknas på grundval av en lista över priserna på de olika typer av arbeten som utförts.”


  [Ändr. 8] |
| --- | --- |

(bb)

Följande punkt ska införas efter punkt 3:

”3a.
     
  Arbete som de slutliga stödmottagarna utför på tids- och materialbasis inom ramen för landsbygdsutvecklingsåtgärder, och för vilket man har använt ett företags befintliga arbetskraft, material och utrustning ska vara berättigat till stöd från EJFLU. I sådana fall ska det utgiftsbelopp som är berättigat stöd från EJFLU beräknas på grundval av en lista över priserna på de olika typer av arbeten som utförts.”

| (c) | Punkt 5 ska ersättas med följande:
  ”5.   Utan hinder av punkt 3 b kan EJFLU:s stöd ges i annan form än ett icke återbetalningspliktigt direktstöd. För att säkerställa effektiv användning och enhetligt utnyttjande av EJFLU och för att säkra unionens finansiella intressen ska kommissionen genom delegerade akter anta särskilda villkor för samfinansieringen av räntesubventioner och andra finansieringstekniska instrument.” |
| --- | --- |

(c)

Punkt 5 ska ersättas med följande:

”5.   Utan hinder av punkt 3 b kan EJFLU:s stöd ges i annan form än ett icke återbetalningspliktigt direktstöd. För att säkerställa effektiv användning och enhetligt utnyttjande av EJFLU och för att säkra unionens finansiella intressen ska kommissionen genom delegerade akter anta särskilda villkor för samfinansieringen av räntesubventioner och andra finansieringstekniska instrument.”

| (30) | Artikel 74.4 ska ersättas med följande:
  ”4.   Medlemsstaterna ska genomföra sina kontroller i enlighet med bestämmelser som kommissionen har fastställt i delegerade akter och som gäller kontrollprinciperna, påföljder, indragningar och återvinning av felaktiga utbetalningar och som är anpassade till de olika landsbygdsåtgärdernas karaktär för att säkerställa effektiv tillämpning av dem och jämlik behandling av stödmottagarna. Kommissionen ska genom genomförandeakter anta enhetliga villkor för hur medlemsstaternas myndigheter genomför kontrollerna.” |
| --- | --- |

(30)

Artikel 74.4 ska ersättas med följande:

”4.   Medlemsstaterna ska genomföra sina kontroller i enlighet med bestämmelser som kommissionen har fastställt i delegerade akter och som gäller kontrollprinciperna, påföljder, indragningar och återvinning av felaktiga utbetalningar och som är anpassade till de olika landsbygdsåtgärdernas karaktär för att säkerställa effektiv tillämpning av dem och jämlik behandling av stödmottagarna. Kommissionen ska genom genomförandeakter anta enhetliga villkor för hur medlemsstaternas myndigheter genomför kontrollerna.”

| (31) | I artikel 78 ska följande stycke läggas till:
  ”I led f ska’väsentliga förslag till ändring’omfatta de ändringar som kräver kommissionens godkännande i form av genomförandeakter, med undantag av ändringar som avses i andra stycket i artikel 19.2, såväl som ändringar av fördelningen av medel per åtgärd inom en axel, ändringar rörande införande av nya åtgärder och typer av insatser och indragning av existerande åtgärder och typer av insatser.” |
| --- | --- |

(31)

I artikel 78 ska följande stycke läggas till:

”I led f ska’väsentliga förslag till ändring’omfatta de ändringar som kräver kommissionens godkännande i form av genomförandeakter, med undantag av ändringar som avses i andra stycket i artikel 19.2, såväl som ändringar av fördelningen av medel per åtgärd inom en axel, ändringar rörande införande av nya åtgärder och typer av insatser och indragning av existerande åtgärder och typer av insatser.”

| (32) | Artikel 80 ska ersättas med följande:

  ”Artikel 80


  Gemensam övervaknings- och utvärderingsram

  En gemensam övervaknings- och utvärderingsram ska upprättas i samarbete mellan kommissionen och medlemsstaterna och ska antas av kommissionen i form av genomförandeakter. Ramen ska innehålla ett begränsat antal gemensamma indikatorer för alla program.” |
| --- | --- |

(32)

Artikel 80 ska ersättas med följande:

”Artikel 80

Gemensam övervaknings- och utvärderingsram

En gemensam övervaknings- och utvärderingsram ska upprättas i samarbete mellan kommissionen och medlemsstaterna och ska antas av kommissionen i form av genomförandeakter. Ramen ska innehålla ett begränsat antal gemensamma indikatorer för alla program.”

| (33) | Artikel 82.4 ska ersättas med följande:
  ”4.   Kommissionen ska genom genomförandeakter anta bestämmelser rörande årsrapporter för särskilda program enligt artikel 66.3.” |
| --- | --- |

(33)

Artikel 82.4 ska ersättas med följande:

”4.   Kommissionen ska genom genomförandeakter anta bestämmelser rörande årsrapporter för särskilda program enligt artikel 66.3.”

| (34) | I artikel 86 ska följande punkt läggas till:
  ”9.   För att se till att utvärderingarna genomförs inom den tidtabell som fastställs i denna artikel kan kommissionen genom delegerade akter fastställa lämpliga påföljder som utdelas om tidtabellerna inte följs.” |
| --- | --- |

(34)

I artikel 86 ska följande punkt läggas till:

”9.   För att se till att utvärderingarna genomförs inom den tidtabell som fastställs i denna artikel kan kommissionen genom delegerade akter fastställa lämpliga påföljder som utdelas om tidtabellerna inte följs.”

| (35) | Följande artikel ska införas i avdelning IX:

  ”Artikel 89a


  Utbyte av uppgifter och dokument

  Kommissionen ska i samarbete med medlemsstaterna inrätta ett informationssystem för att möjliggöra säkert utbyte av data av gemensamt intresse mellan kommissionen och varje medlemsstat. Kommissionen ska genom genomförandeakter anta enhetliga villkor för systemets funktion.” |
| --- | --- |

(35)

Följande artikel ska införas i avdelning IX:

”Artikel 89a

Utbyte av uppgifter och dokument

Kommissionen ska i samarbete med medlemsstaterna inrätta ett informationssystem för att möjliggöra säkert utbyte av data av gemensamt intresse mellan kommissionen och varje medlemsstat. Kommissionen ska genom genomförandeakter anta enhetliga villkor för systemets funktion.”

| (36) | Artiklarna 90 och 91 ska utgå. |
| --- | --- |

(36)

Artiklarna 90 och 91 ska utgå.

| (37) | Följande artiklar ska införas:

  ”Artikel 91a


  Kommissionens befogenheter

  När kommissionen tilldelas befogenheter ska den agera enligt det förfarande som avses i artikel 91b när det gäller delegerade akter och enligt det förfarande som avses i artikel 91c när det gäller genomförandeakter, utom när det uttryckligen bestäms annorlunda i denna förordning.

  Artikel 91b


  Delegerade akter

  1.   Kommissionen ska ges befogenhet

  Befogenheten
  att under obestämd tid anta de delegerade akter
  ges till kommissionen med förbehåll för de villkor
  som avses anges i denna förordning

  artikel
  .

  När kommissionen har antagit en delegerad akt ska Europaparlamentet och rådet underrättas om detta samtidigt.

  2.   
  Den delegering av befogenhet som avses i artikel 5.2 och 5.6, artikel 19.2 andra stycket, artikel 20a, artikel 32.1 b, artikel 36a, artikel 38.2, artikel 51.4, artiklarna 52a och artikel 63a, artikel 66.2, artikel 70.1, artikel 71.5, artikel 74.4 första meningen, artikel 86.9 och artikel 92.1 ska ges till kommissionen för en period av fem år från och med den ... (9). Kommissionen ska utarbeta en rapport om delegeringen av befogenhet senast nio månader före utgången av perioden av fem år. Delegeringen av befogenhet ska genom tyst medgivande förlängas med perioder av samma längd, om inte
  Europaparlamentet eller rådet får när som helst återkalla den delegerade befogenheten

  motsätter sig en sådan förlängning senast tre månader före utgången av perioden i fråga
  .

  Den institution som har inlett ett internt förfarande för att avgöra om huruvida delegeringen av befogenheter ska återkallas eller inte, ska se till att övriga institutioner och kommissionen underrättas inom rimlig tid innan det slutgiltiga beslutet fattas, med angivande av vilka delegerade befogenheter som omfattas av återkallandet och eventuella skäl för ett sådant återkallande.



  3.
     
  Delegeringen av befogenhet får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet.
  Ett beslut om återkallande innebär att delegeringen av de befogenheter

  den befogenhet
  som anges i beslutet inte längre är giltig

  upphör att gälla
  . Beslutet ska träda i kraft omedelbart eller på den dag som anges i beslutet

  får verkan dagen efter det att det offentliggörs
  i Europeiska unionens officiella tidning
  , eller vid ett senare i beslutet angivet datum
  . Beslutet ska inte påverka

  Det påverkar inte
  giltigheten hos

  av
  delegerade rättsakter

  akter
  som redan är

  har trätt
  i kraft. Det ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.


  3.   Europaparlamentet eller rådet kan resa invändningar mot en delegerad rättsakt inom två månader från och med dagen för dess anmälan. På Europaparlamentets eller rådets initiativ får denna period förlängas med [två] månader.


  Om varken Europaparlamentet eller rådet vid fristens utgång invänt mot den delegerade akten ska den delegerade akten offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning och träda i kraft den dag som föreskrivs i den.


  Den delegerade akten får offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning och träda i kraft innan tidsfristen löper ut om både Europaparlamentet och rådet har meddelat kommissionen att de har för avsikt att inte göra några invändningar.


  Om Europaparlamentet eller rådet invänder mot en delegerad akt ska den inte träda i kraft. De institutioner som invänder mot en delegerad akt ska ange skäl för sina invändningar.



  4.
     
  Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge
  Europaparlamentet och rådet
  denna
  .


  5.
     
  En
  delegerad akt
  som antas enligt denna förordning
  ska träda i kraft
  endast
  om
  varken
  Europaparlamentet eller rådet
  har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period av två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ. [Ändr. 9]


  Artikel 91c


  Genomförandeakter – kommitté



  [Väntar på antagande av den förordning om bestämmelser och allmänna principer för kontrollmekanismer enligt artikel 291.2 i fördraget om unionens funktionssätt som för närvarande diskuteras i Europaparlamentet och rådet.]”




  1.
     
  Kommissionen ska biträdas av landsbygdsutvecklingskommittén. Denna kommitté ska vara en kommitté i den mening som avses i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (10).




  2.
     
  När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas.


  [Ändr. 10] |
| --- | --- |

(37)

Följande artiklar ska införas:

”Artikel 91a

Kommissionens befogenheter

När kommissionen tilldelas befogenheter ska den agera enligt det förfarande som avses i artikel 91b när det gäller delegerade akter och enligt det förfarande som avses i artikel 91c när det gäller genomförandeakter, utom när det uttryckligen bestäms annorlunda i denna förordning.

Artikel 91b

Delegerade akter

1.   Kommissionen ska ges befogenhet

  Befogenheten
  att under obestämd tid anta de delegerade akter
  ges till kommissionen med förbehåll för de villkor
  som avses anges i denna förordning

  artikel
  .

När kommissionen har antagit en delegerad akt ska Europaparlamentet och rådet underrättas om detta samtidigt.

2.   
  Den delegering av befogenhet som avses i artikel 5.2 och 5.6, artikel 19.2 andra stycket, artikel 20a, artikel 32.1 b, artikel 36a, artikel 38.2, artikel 51.4, artiklarna 52a och artikel 63a, artikel 66.2, artikel 70.1, artikel 71.5, artikel 74.4 första meningen, artikel 86.9 och artikel 92.1 ska ges till kommissionen för en period av fem år från och med den ... (9). Kommissionen ska utarbeta en rapport om delegeringen av befogenhet senast nio månader före utgången av perioden av fem år. Delegeringen av befogenhet ska genom tyst medgivande förlängas med perioder av samma längd, om inte
  Europaparlamentet eller rådet får när som helst återkalla den delegerade befogenheten

  motsätter sig en sådan förlängning senast tre månader före utgången av perioden i fråga
  .

Den institution som har inlett ett internt förfarande för att avgöra om huruvida delegeringen av befogenheter ska återkallas eller inte, ska se till att övriga institutioner och kommissionen underrättas inom rimlig tid innan det slutgiltiga beslutet fattas, med angivande av vilka delegerade befogenheter som omfattas av återkallandet och eventuella skäl för ett sådant återkallande.

3.
     
  Delegeringen av befogenhet får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet.
  Ett beslut om återkallande innebär att delegeringen av de befogenheter

  den befogenhet
  som anges i beslutet inte längre är giltig

  upphör att gälla
  . Beslutet ska träda i kraft omedelbart eller på den dag som anges i beslutet

  får verkan dagen efter det att det offentliggörs
  i Europeiska unionens officiella tidning
  , eller vid ett senare i beslutet angivet datum
  . Beslutet ska inte påverka

  Det påverkar inte
  giltigheten hos

  av
  delegerade rättsakter

  akter
  som redan är

  har trätt
  i kraft. Det ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

3.   Europaparlamentet eller rådet kan resa invändningar mot en delegerad rättsakt inom två månader från och med dagen för dess anmälan. På Europaparlamentets eller rådets initiativ får denna period förlängas med [två] månader.

Om varken Europaparlamentet eller rådet vid fristens utgång invänt mot den delegerade akten ska den delegerade akten offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning och träda i kraft den dag som föreskrivs i den.

Den delegerade akten får offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning och träda i kraft innan tidsfristen löper ut om både Europaparlamentet och rådet har meddelat kommissionen att de har för avsikt att inte göra några invändningar.

Om Europaparlamentet eller rådet invänder mot en delegerad akt ska den inte träda i kraft. De institutioner som invänder mot en delegerad akt ska ange skäl för sina invändningar.

4.
     
  Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge
  Europaparlamentet och rådet
  denna
  .

5.
     
  En
  delegerad akt
  som antas enligt denna förordning
  ska träda i kraft
  endast
  om
  varken
  Europaparlamentet eller rådet
  har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period av två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ. [Ändr. 9]

Artikel 91c

Genomförandeakter – kommitté

[Väntar på antagande av den förordning om bestämmelser och allmänna principer för kontrollmekanismer enligt artikel 291.2 i fördraget om unionens funktionssätt som för närvarande diskuteras i Europaparlamentet och rådet.]”

1.
     
  Kommissionen ska biträdas av landsbygdsutvecklingskommittén. Denna kommitté ska vara en kommitté i den mening som avses i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (10).

2.
     
  När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas.

| (38) | Artikel 92.1 ska ersättas med följande:
  ”1.   Om det behövs särskilda åtgärder för att underlätta övergången från de nuvarande bestämmelserna till de bestämmelser som införs genom den här förordningen ska dessa antas av kommissionen i form av delegerade akter.”. |
| --- | --- |

(38)

Artikel 92.1 ska ersättas med följande:

”1.   Om det behövs särskilda åtgärder för att underlätta övergången från de nuvarande bestämmelserna till de bestämmelser som införs genom den här förordningen ska dessa antas av kommissionen i form av delegerade akter.”.

| (39) | I bilaga I ska fotnot (***) ersättas med följande:






  ”(***) | I syfte att beakta de specialförhållanden som råder på Malta kan kommissionen genom delegerade akter fastställa ett lägsta stödbelopp för sektorer inom vilka den totala produktionen är extremt låg,”. |
| --- | --- | --- |

(39)

I bilaga I ska fotnot (***) ersättas med följande:

”(***)

I syfte att beakta de specialförhållanden som råder på Malta kan kommissionen genom delegerade akter fastställa ett lägsta stödbelopp för sektorer inom vilka den totala produktionen är extremt låg,”.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i ...,

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C 107, 6.4.2011, s. 30.

1

(2)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 4 juli 2012.

2

(3)  EUT L 277, 21.10.2005, s. 1.

3

(4)  

  EUT L 55, 28.2.2011, s. 13.

4

EUT L 55, 28.2.2011, s. 13.

(5)  EUT L 30, 31.1.2009, s. 16.

5

(6)  COM(2009)0591, 28.10.2009.

6

(7)  EUT L 206, 22.7.1992, s. 7.

7

(8)  EUT L 20, 26.1.2010, s. 7.”.

8

(9)

9

| + | Den dag då denna förordning träder i kraft. |
| --- | --- |

+

Den dag då denna förordning träder i kraft.

(10)  

  EUT L 55, 28.2.2011, s. 13.
  ”

10

EUT L 55, 28.2.2011, s. 13.

---

| 29.11.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 349/231 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 349/231

---

Onsdagen den 4 juli 2012Gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter ***I

P7_TA(2012)0280

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 juli 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter ("förordningen om en samlad marknadsordning") (KOM(2010)0799 – C7–0008/2011 – 2010/0385(COD)

2013/C 349 E/25

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2010)0799), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2010)0799),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2, 42 och 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0008/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2, 42 och 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0008/2011),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av de motiverade yttranden från den luxemburgska deputeradekammaren, den polska sejmen och den polska senaten samt Sveriges riksdag som lagts fram i enlighet med protokoll (nr 2) om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och enligt vilka utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de motiverade yttranden från den luxemburgska deputeradekammaren, den polska sejmen och den polska senaten samt Sveriges riksdag som lagts fram i enlighet med protokoll (nr 2) om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och enligt vilka utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs av den 15 mars 2011 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs av den 15 mars 2011 (1),

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A7-0322/2011). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A7-0322/2011).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 132, 3.5.2011, s. 89.

---

Onsdagen den 4 juli 2012P7_TC1-COD(2010)0385

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 4 juli 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2012 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”förordningen om en samlad marknadsordning”)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 42 första stycket och 43.2,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (2), och

av följande skäl:

| (1) | Rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”förordningen om en samlad marknadsordning”) (3) har ändrats flera gånger. Det krävs ytterligare ändringar till följd av Lissabonsfördragets ikraftträdande för att anpassa de befogenheter som tilldelats Europaparlamentet och rådet, och särskilt de befogenheter som tilldelats kommissionen, till artiklarna 290 och 291 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (fördraget). Med tanke på dessa ändringars omfattning bör förordning (EG) nr 1234/2007 upphävas och ersättas med en ny förordning om en samlad marknadsordning. För att åstadkomma tekniska förenklingar bör rådets förordning (EEG) nr 922/72 av den 2 maj 1972 om allmänna tillämpningsföreskrifter för stöd till silkesodling för odlingsåret 1972/1973 (4) införas i den här förordningen. Förordning (EEG) nr 922/72 bör därför också upphävas. |
| --- | --- |

(1)

Rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”förordningen om en samlad marknadsordning”) (3) har ändrats flera gånger. Det krävs ytterligare ändringar till följd av Lissabonsfördragets ikraftträdande för att anpassa de befogenheter som tilldelats Europaparlamentet och rådet, och särskilt de befogenheter som tilldelats kommissionen, till artiklarna 290 och 291 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (fördraget). Med tanke på dessa ändringars omfattning bör förordning (EG) nr 1234/2007 upphävas och ersättas med en ny förordning om en samlad marknadsordning. För att åstadkomma tekniska förenklingar bör rådets förordning (EEG) nr 922/72 av den 2 maj 1972 om allmänna tillämpningsföreskrifter för stöd till silkesodling för odlingsåret 1972/1973 (4) införas i den här förordningen. Förordning (EEG) nr 922/72 bör därför också upphävas.

| (2) | Enligt artikel 43.3 i fördraget ska rådet besluta om åtgärder om fastställande av priser, avgifter, stöd och kvantitativa begränsningar. Av tydlighetsskäl bör denna förordning, när artikel 43.3 i fördraget är tillämplig, uttryckligen hänvisa till det faktum att rådet kommer att besluta om åtgärder på den grunden.
  [Ändr. 1] |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 43.3 i fördraget ska rådet besluta om åtgärder om fastställande av priser, avgifter, stöd och kvantitativa begränsningar. Av tydlighetsskäl bör denna förordning, när artikel 43.3 i fördraget är tillämplig, uttryckligen hänvisa till det faktum att rådet kommer att besluta om åtgärder på den grunden.
  [Ändr. 1]

| (3) | Denna förordning bör innehålla alla grundläggande delar i den samlade marknadsordningen. Fastställandet av priser, avgifter, stöd och kvantitativa begränsningar är i vissa fall oupplösligt förbundet med dessa grundläggande delar. |
| --- | --- |

(3)

Denna förordning bör innehålla alla grundläggande delar i den samlade marknadsordningen. Fastställandet av priser, avgifter, stöd och kvantitativa begränsningar är i vissa fall oupplösligt förbundet med dessa grundläggande delar.

| (4) | Kommissionen bör ha befogenhet att anta delegerade

  I syfte att säkerställa att denna förordning fungerar väl, bör befogenheten att anta
  akter i enlighet med artikel 290 i fördraget för

  om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen med avseende på
  att komplettera eller ändra vissa icke väsentliga delar av denna förordning. Det bör fastställas avseende vilka delar befogenheten får utövas, liksom vilka villkor delegationen omfattas av

  är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå
  .
  Det är viktigt att inte glömma samråden med de regionala och lokala myndigheterna, öregionerna, glesbygderna och de yttersta randområdena för att inte förvärra de begränsningar som denna typ av områden redan brottas med under den nuvarande krisen. Kommissionen bör, då den förbereder och utarbetar delegerande akter, se till att relevanta handlingar översänds samtidigt till Europaparlamentet och rådet, och att det sker så snabbt som möjligt och på lämpligt sätt
  . [Ändr. 2] |
| --- | --- |

(4)

Kommissionen bör ha befogenhet att anta delegerade

  I syfte att säkerställa att denna förordning fungerar väl, bör befogenheten att anta
  akter i enlighet med artikel 290 i fördraget för

  om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen med avseende på
  att komplettera eller ändra vissa icke väsentliga delar av denna förordning. Det bör fastställas avseende vilka delar befogenheten får utövas, liksom vilka villkor delegationen omfattas av

  är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå
  .
  Det är viktigt att inte glömma samråden med de regionala och lokala myndigheterna, öregionerna, glesbygderna och de yttersta randområdena för att inte förvärra de begränsningar som denna typ av områden redan brottas med under den nuvarande krisen. Kommissionen bör, då den förbereder och utarbetar delegerande akter, se till att relevanta handlingar översänds samtidigt till Europaparlamentet och rådet, och att det sker så snabbt som möjligt och på lämpligt sätt
  . [Ändr. 2]

| (5) | Det skyndsamma förfarandet bör endast användas i exceptionella fall där detta visar sig nödvändigt för att på ett effektivt sätt reagera på hot om marknadsstörningar eller redan förekommande marknadsstörningar. Valet av det skyndsamma förfarandet bör motiveras och de fall när detta förfarande bör användas bör specificeras. |
| --- | --- |

(5)

Det skyndsamma förfarandet bör endast användas i exceptionella fall där detta visar sig nödvändigt för att på ett effektivt sätt reagera på hot om marknadsstörningar eller redan förekommande marknadsstörningar. Valet av det skyndsamma förfarandet bör motiveras och de fall när detta förfarande bör användas bör specificeras.

| (6) | I enlighet med artikel 291 i fördraget bör medlemsstaterna ansvara för genomförandet av den samlade marknadsordning inom jordbruket (nedan kallad den samlade marknadsordningen) som fastställs i denna förordning. För att säkerställa ett enhetligt genomförande av den samlade marknadsordningen i medlemsstaterna och undvika illojal konkurrens eller diskriminering mellan aktörer bör kommissionen kunna anta genomförandeakter i enlighet med artikel 291.2 i fördraget. Kommissionen bör därför tilldelas genomförandebefogenheter enligt den bestämmelsen, särskilt när det gäller enhetliga villkor för tillämpning av åtgärder för marknadsintervention, enhetliga villkor för genomförande av stödordningar och tillämpning av bestämmelser om saluföring och produktion, och bestämmelser om handel med tredjeländer. Kommissionen bör också fastställa minimikrav för medlemsstaternas kontroller. |
| --- | --- |

(6)

I enlighet med artikel 291 i fördraget bör medlemsstaterna ansvara för genomförandet av den samlade marknadsordning inom jordbruket (nedan kallad den samlade marknadsordningen) som fastställs i denna förordning. För att säkerställa ett enhetligt genomförande av den samlade marknadsordningen i medlemsstaterna och undvika illojal konkurrens eller diskriminering mellan aktörer bör kommissionen kunna anta genomförandeakter i enlighet med artikel 291.2 i fördraget. Kommissionen bör därför tilldelas genomförandebefogenheter enligt den bestämmelsen, särskilt när det gäller enhetliga villkor för tillämpning av åtgärder för marknadsintervention, enhetliga villkor för genomförande av stödordningar och tillämpning av bestämmelser om saluföring och produktion, och bestämmelser om handel med tredjeländer. Kommissionen bör också fastställa minimikrav för medlemsstaternas kontroller.

| (7) | För att de ordningar som inrättas genom den samlade marknadsordningen ska vara effektiva bör kommissionen ges nödvändiga befogenheter avseende marknadsförvaltningsåtgärder och den löpande förvaltningen. För att den samlade marknadsordningen ska fungera smidigt bör kommissionen också tilldelas befogenheter att reglera vissa frågor av mer teknisk natur och anta bestämmelser om anmälningar, information och rapportering, förfaranden och tekniska kriterier gällande produkter och aktörer som är berättigade till marknadsstöd. För att den samlade marknadsordningen ska fungera tillfredsställande bör kommissionen också fastställa framförallt datum, tidsfrister, avgörande händelser för växelkurser, representativa perioder och räntesatser. När det gäller stödordningar bör kommissionen framförallt ges befogenhet att fastställa den rättsliga grunden för fastställande av stöd och antagande av bestämmelser om förvaltning, övervakning och utvärdering av program, offentliggörande av resultat av utbetalade stöd och bestämmelser om genomförande av planer för sociala ordningar. Kommissionen bör ges befogenhet att fastställa förfaranden för betalning av stöd och förskott på stöd. |
| --- | --- |

(7)

För att de ordningar som inrättas genom den samlade marknadsordningen ska vara effektiva bör kommissionen ges nödvändiga befogenheter avseende marknadsförvaltningsåtgärder och den löpande förvaltningen. För att den samlade marknadsordningen ska fungera smidigt bör kommissionen också tilldelas befogenheter att reglera vissa frågor av mer teknisk natur och anta bestämmelser om anmälningar, information och rapportering, förfaranden och tekniska kriterier gällande produkter och aktörer som är berättigade till marknadsstöd. För att den samlade marknadsordningen ska fungera tillfredsställande bör kommissionen också fastställa framförallt datum, tidsfrister, avgörande händelser för växelkurser, representativa perioder och räntesatser. När det gäller stödordningar bör kommissionen framförallt ges befogenhet att fastställa den rättsliga grunden för fastställande av stöd och antagande av bestämmelser om förvaltning, övervakning och utvärdering av program, offentliggörande av resultat av utbetalade stöd och bestämmelser om genomförande av planer för sociala ordningar. Kommissionen bör ges befogenhet att fastställa förfaranden för betalning av stöd och förskott på stöd.

| (8) | För att målen med den samlade marknadsordningen ska uppnås och dess principer följas bör kommissionen också ges befogenhet att anta bestämmelser bland annat om förvaltning av ordningar för att begränsa produktionen av mjölk, socker och vin, inspektioner och kontroller. Den bör även ges befogenhet att fastställa belopp för säkerheter, fastställa bestämmelser och förfaranden för återvinning av felaktiga utbetalningar och anta bestämmelser om avtal gällande marknadsstöd. |
| --- | --- |

(8)

För att målen med den samlade marknadsordningen ska uppnås och dess principer följas bör kommissionen också ges befogenhet att anta bestämmelser bland annat om förvaltning av ordningar för att begränsa produktionen av mjölk, socker och vin, inspektioner och kontroller. Den bör även ges befogenhet att fastställa belopp för säkerheter, fastställa bestämmelser och förfaranden för återvinning av felaktiga utbetalningar och anta bestämmelser om avtal gällande marknadsstöd.

| (9) | I vinsektorn bör kommissionen också ges befogenhet att se till att ansökningar om ursprungsbeteckningar, geografiska beteckningar och traditionella uttryck uppfyller villkoren i den här förordningen för att garantera en enhetlig tillämpning i hela unionen. När det gäller presentation och märkning av produkter i vinsektorn bör kommissionen ges befogenhet att anta alla nödvändiga bestämmelser om förfaranden, anmälningar och tekniska kriterier. |
| --- | --- |

(9)

I vinsektorn bör kommissionen också ges befogenhet att se till att ansökningar om ursprungsbeteckningar, geografiska beteckningar och traditionella uttryck uppfyller villkoren i den här förordningen för att garantera en enhetlig tillämpning i hela unionen. När det gäller presentation och märkning av produkter i vinsektorn bör kommissionen ges befogenhet att anta alla nödvändiga bestämmelser om förfaranden, anmälningar och tekniska kriterier.

| (10) | För att se till att målen för det regelverk som fastställs genom den här förordningen uppnås bör kommissionen också tilldelas ständiga kontrollbefogenheter när det gäller vissa verksamheter hos producentorganisationer, producentgrupper, branschorganisationer och aktörsorganisationer. För att bevara den struktur som fastställs genom den samlade marknadsordningen och dess grundläggande parametrar bör kommissionen också ges befogenhet att anta alla nödvändiga bestämmelser om undantagsåtgärder för marknaden och förvaltningen för att lösa brådskande och oförutsedda problem i en eller flera medlemsstater. |
| --- | --- |

(10)

För att se till att målen för det regelverk som fastställs genom den här förordningen uppnås bör kommissionen också tilldelas ständiga kontrollbefogenheter när det gäller vissa verksamheter hos producentorganisationer, producentgrupper, branschorganisationer och aktörsorganisationer. För att bevara den struktur som fastställs genom den samlade marknadsordningen och dess grundläggande parametrar bör kommissionen också ges befogenhet att anta alla nödvändiga bestämmelser om undantagsåtgärder för marknaden och förvaltningen för att lösa brådskande och oförutsedda problem i en eller flera medlemsstater.

| (11) | Utom när det uttryckligen bestäms annorlunda bör kommissionen anta dessa genomförandeakter

  För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av denna förordning bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter
  .
  Dessa befogenheter bör utövas
  i enlighet med bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr XX/XXXX om [förordningens titel]

  nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (5)
  .[Ändr. 3] |
| --- | --- |

(11)

Utom när det uttryckligen bestäms annorlunda bör kommissionen anta dessa genomförandeakter

  För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av denna förordning bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter
  .
  Dessa befogenheter bör utövas
  i enlighet med bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr XX/XXXX om [förordningens titel]

  nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (5)
  .[Ändr. 3]

| (12) | När det gäller vissa åtgärder enligt den här förordningen som kräver snabba åtgärder eller som består endast av att allmänna bestämmelser tillämpas i specifika situationer, utan utrymme för fri bedömning, bör kommissionen ges befogenhet att anta genomförandeakter utan bistånd från kommittén

  att tillämpning av förordning (EU) nr 182/2011
  . [Ändr. 4] |
| --- | --- |

(12)

När det gäller vissa åtgärder enligt den här förordningen som kräver snabba åtgärder eller som består endast av att allmänna bestämmelser tillämpas i specifika situationer, utan utrymme för fri bedömning, bör kommissionen ges befogenhet att anta genomförandeakter utan bistånd från kommittén

  att tillämpning av förordning (EU) nr 182/2011
  . [Ändr. 4]

| (13) | Kommissionen bör också ges befogenhet att utföra vissa administrativa eller förvaltningsmässiga uppgifter som inte innebär att delegerade akter eller genomförandeakter antas. |
| --- | --- |

(13)

Kommissionen bör också ges befogenhet att utföra vissa administrativa eller förvaltningsmässiga uppgifter som inte innebär att delegerade akter eller genomförandeakter antas.

| (14) | Införandet av en ny förordning om en samlad marknadsordning bör inte innebära att politiska beslut som genom åren antagits inom den gemensamma jordbrukspolitiken ifrågasätts. Syftet med den här förordningen bör därför framförallt vara att anpassa kommissionens befogenheter till fördraget. Förordningen bör därför inte upphäva eller ändra gällande bestämmelser för vilka skälen fortfarande gäller, såvida inte dessa bestämmelser blivit föråldrade, och det bör inte heller införas nya bestämmelser eller åtgärder. Undantagen gäller utdelning av livsmedelsprodukter till de sämst ställda i unionen, och stöd som beviljas inom ramen för det tyska alkoholmonopolet. Bestämmelserna om handelsnormer återspeglar förslag som lagts fram i samband med en övergripande översyn av kvalitetspolitiken. |
| --- | --- |

(14)

Införandet av en ny förordning om en samlad marknadsordning bör inte innebära att politiska beslut som genom åren antagits inom den gemensamma jordbrukspolitiken ifrågasätts. Syftet med den här förordningen bör därför framförallt vara att anpassa kommissionens befogenheter till fördraget. Förordningen bör därför inte upphäva eller ändra gällande bestämmelser för vilka skälen fortfarande gäller, såvida inte dessa bestämmelser blivit föråldrade, och det bör inte heller införas nya bestämmelser eller åtgärder. Undantagen gäller utdelning av livsmedelsprodukter till de sämst ställda i unionen, och stöd som beviljas inom ramen för det tyska alkoholmonopolet. Bestämmelserna om handelsnormer återspeglar förslag som lagts fram i samband med en övergripande översyn av kvalitetspolitiken.

| (15) | Det bör fastställas regleringsår för spannmål, ris, socker, torkat foder, utsäde, olivolja och bordsoliver, lin och hampa, frukt och grönsaker, bananer, mjölk och mjölkprodukter samt silkesodling, som främst är anpassade till de biologiska produktionscyklerna för respektive produkt. |
| --- | --- |

(15)

Det bör fastställas regleringsår för spannmål, ris, socker, torkat foder, utsäde, olivolja och bordsoliver, lin och hampa, frukt och grönsaker, bananer, mjölk och mjölkprodukter samt silkesodling, som främst är anpassade till de biologiska produktionscyklerna för respektive produkt.

| (16) | För att stabilisera marknaderna och tillförsäkra jordbruksbefolkningarna en skälig levnadsstandard har det utvecklats ett differentierat system för prisstöd för de olika sektorerna. Detta har skett samtidigt med införandet av ordningarna för direktstöd, och hänsyn har tagits till de särskilda behoven inom de olika sektorerna samt till dessa sektorers inbördes beroende av varandra. Dessa åtgärder utgörs av offentlig intervention eller stöd för privat lagring av produkter från sektorerna för spannmål, ris, socker, olivolja och bordsoliver, nöt- och kalvkött, mjölk och mjölkprodukter, griskött samt får- och getkött. Med tanke på målen med de senare ändringarna av förordning (EG) nr 1234/2007, särskilt genom rådets förordning (EG) nr 72/2009 av den 19 januari 2009 om ändring av den gemensamma jordbrukspolitiken genom ändring av förordningarna (EG) nr 247/2006, (EG) nr 320/2006, (EG) nr 1405/2006, (EG) nr 1234/2007, (EG) nr 3/2008 och (EG) nr 479/2008 samt genom upphävande av förordningarna (EEG) nr 1883/78, (EEG) nr 1254/89, (EEG) nr 2247/89, (EEG) nr 2055/93, (EG) nr 1868/94, (EG) nr 2596/97, (EG) nr 1182/2005 och (EG) nr 315/2007 (6) och på grundval de skäl som anges där, måste prisstödsåtgärderna därför upprätthållas när de ingår i instrument som utformats tidigare, utan att det görs några större förändringar jämfört med tidigare rättsliga situation. |
| --- | --- |

(16)

För att stabilisera marknaderna och tillförsäkra jordbruksbefolkningarna en skälig levnadsstandard har det utvecklats ett differentierat system för prisstöd för de olika sektorerna. Detta har skett samtidigt med införandet av ordningarna för direktstöd, och hänsyn har tagits till de särskilda behoven inom de olika sektorerna samt till dessa sektorers inbördes beroende av varandra. Dessa åtgärder utgörs av offentlig intervention eller stöd för privat lagring av produkter från sektorerna för spannmål, ris, socker, olivolja och bordsoliver, nöt- och kalvkött, mjölk och mjölkprodukter, griskött samt får- och getkött. Med tanke på målen med de senare ändringarna av förordning (EG) nr 1234/2007, särskilt genom rådets förordning (EG) nr 72/2009 av den 19 januari 2009 om ändring av den gemensamma jordbrukspolitiken genom ändring av förordningarna (EG) nr 247/2006, (EG) nr 320/2006, (EG) nr 1405/2006, (EG) nr 1234/2007, (EG) nr 3/2008 och (EG) nr 479/2008 samt genom upphävande av förordningarna (EEG) nr 1883/78, (EEG) nr 1254/89, (EEG) nr 2247/89, (EEG) nr 2055/93, (EG) nr 1868/94, (EG) nr 2596/97, (EG) nr 1182/2005 och (EG) nr 315/2007 (6) och på grundval de skäl som anges där, måste prisstödsåtgärderna därför upprätthållas när de ingår i instrument som utformats tidigare, utan att det görs några större förändringar jämfört med tidigare rättsliga situation.

| (17) | Av tydlighets- och öppenhetsskäl bör bestämmelserna för dessa åtgärder ingå i en gemensam struktur, samtidigt som politiken inom varje sektor upprätthålls. Av detta skäl bör man skilja mellan referenspriser och interventionspriser. |
| --- | --- |

(17)

Av tydlighets- och öppenhetsskäl bör bestämmelserna för dessa åtgärder ingå i en gemensam struktur, samtidigt som politiken inom varje sektor upprätthålls. Av detta skäl bör man skilja mellan referenspriser och interventionspriser.

| (18) | Marknadsordningarna för spannmål, nöt- och kalvkött samt mjölk och mjölkprodukter innehöll bestämmelser som gav rådet befogenhet att, enligt förfarandet i artikel 37.2 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, ändra prisnivåerna. Med tanke på prissystemens känslighet bör det klargöras att möjligheten enligt artikel 43.2 i fördraget att ändra prisnivåerna avser alla sektorer som omfattas av denna förordning. |
| --- | --- |

(18)

Marknadsordningarna för spannmål, nöt- och kalvkött samt mjölk och mjölkprodukter innehöll bestämmelser som gav rådet befogenhet att, enligt förfarandet i artikel 37.2 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, ändra prisnivåerna. Med tanke på prissystemens känslighet bör det klargöras att möjligheten enligt artikel 43.2 i fördraget att ändra prisnivåerna avser alla sektorer som omfattas av denna förordning.

| (19) | Referenspriser bör fastställas för standardkvaliteter av vitsocker och råsocker. Standardkvaliteterna bör motsvara genomsnittliga kvaliteter som är representativa för socker producerat inom unionen och som definieras på grundval av de kriterier som används inom handeln. Standardkvaliteterna bör även kunna omprövas med beaktande av särskilt handelns behov och utvecklingen när det gäller teknisk analys. |
| --- | --- |

(19)

Referenspriser bör fastställas för standardkvaliteter av vitsocker och råsocker. Standardkvaliteterna bör motsvara genomsnittliga kvaliteter som är representativa för socker producerat inom unionen och som definieras på grundval av de kriterier som används inom handeln. Standardkvaliteterna bör även kunna omprövas med beaktande av särskilt handelns behov och utvecklingen när det gäller teknisk analys.

| (20) | Denna förordning bör innehålla bestämmelser om ett system för prisrapportering för att garantera tillförlitliga uppgifter om sockerpriserna på unionens marknad, och marknadsprisnivåerna för vitsocker bör fastställas på grundval av detta. |
| --- | --- |

(20)

Denna förordning bör innehålla bestämmelser om ett system för prisrapportering för att garantera tillförlitliga uppgifter om sockerpriserna på unionens marknad, och marknadsprisnivåerna för vitsocker bör fastställas på grundval av detta.

| (21) | På grundval av de ändringar som gjorts genom förordning (EG) nr 72/2009 inleds interventionsordningen för spannmål, ris, smör och skummjölkspulver under vissa perioder under året. När det gäller sektorn för nöt- och kalvkött bör den offentliga interventionens inledande och avslutande avgöras av marknadsprisnivåerna under en viss period. |
| --- | --- |

(21)

På grundval av de ändringar som gjorts genom förordning (EG) nr 72/2009 inleds interventionsordningen för spannmål, ris, smör och skummjölkspulver under vissa perioder under året. När det gäller sektorn för nöt- och kalvkött bör den offentliga interventionens inledande och avslutande avgöras av marknadsprisnivåerna under en viss period.

| (22) | Det pris till vilket interventionsuppköpen bör ske blev tidigare nedsatt inom ramen för marknadsordningarna för spannmål, ris och nöt- och kalvkött och fastställdes i samband med införandet av ordningarna för direktstöd inom dessa sektorer. Stödet enligt de ordningarna och interventionspriserna är därför nära knutna till varandra. För produkter inom sektorn för mjölk och mjölkprodukter fastställdes det priset med sikte på att främja konsumtionen av de berörda produkterna och öka deras konkurrenskraft. Dessa politiska beslut är fortfarande giltiga. |
| --- | --- |

(22)

Det pris till vilket interventionsuppköpen bör ske blev tidigare nedsatt inom ramen för marknadsordningarna för spannmål, ris och nöt- och kalvkött och fastställdes i samband med införandet av ordningarna för direktstöd inom dessa sektorer. Stödet enligt de ordningarna och interventionspriserna är därför nära knutna till varandra. För produkter inom sektorn för mjölk och mjölkprodukter fastställdes det priset med sikte på att främja konsumtionen av de berörda produkterna och öka deras konkurrenskraft. Dessa politiska beslut är fortfarande giltiga.

| (23) | I denna förordning bör det föreskrivas en möjlighet att avsätta produkter som köpts upp inom ramen för offentlig intervention. Sådana åtgärder bör vidtas på ett sådant sätt att det inte uppstår några störningar på marknaden och så att uppköparna garanteras lika tillträde till varorna och likabehandling. |
| --- | --- |

(23)

I denna förordning bör det föreskrivas en möjlighet att avsätta produkter som köpts upp inom ramen för offentlig intervention. Sådana åtgärder bör vidtas på ett sådant sätt att det inte uppstår några störningar på marknaden och så att uppköparna garanteras lika tillträde till varorna och likabehandling.

| (24) | I målen för den gemensamma jordbrukspolitiken ingår enligt artikel 39.1 i fördraget att stabilisera marknaderna och att tillförsäkra konsumenterna tillgång till varor till skäliga priser. Genom åren har ordningen för utdelning av livsmedel i hög grad bidragit till uppnåendet av båda dessa mål. Den bör fortsätta att garantera den gemensamma jordbrukspolitikens mål och bidra till sammanhållningsmålen. De gradvisa reformerna av den gemensamma jordbrukspolitiken har dock lett till en successiv minskning av interventionslager och sortimentet tillgängliga produkter. Marknadsuppköp bör således också vara en permanent försörjningskälla för ordningen. |
| --- | --- |

(24)

I målen för den gemensamma jordbrukspolitiken ingår enligt artikel 39.1 i fördraget att stabilisera marknaderna och att tillförsäkra konsumenterna tillgång till varor till skäliga priser. Genom åren har ordningen för utdelning av livsmedel i hög grad bidragit till uppnåendet av båda dessa mål. Den bör fortsätta att garantera den gemensamma jordbrukspolitikens mål och bidra till sammanhållningsmålen. De gradvisa reformerna av den gemensamma jordbrukspolitiken har dock lett till en successiv minskning av interventionslager och sortimentet tillgängliga produkter. Marknadsuppköp bör således också vara en permanent försörjningskälla för ordningen.

| (25) | För att garantera en sund budgetförvaltning och för att fullt ut dra nytta av sammanhållningsdimensionen av unionsordningen bör det fastställas ett tak för unionens stöd och det bör fastställas att medlemsstaterna måste samfinansiera programmet för utdelning av livsmedel. Erfarenheterna har visat att det krävs ett långsiktigare perspektiv för ordningen. Kommissionen bör därför fastställa treårsplaner för genomförandet av ordningen, och medlemsstaterna bör utforma nationella program för utdelning av livsmedel där de anger sina mål och prioriteringar för ordningen och behandlar näringsmässiga aspekter. Medlemsstaterna bör också utföra lämpliga administrativa och fysiska kontroller och besluta om sanktioner vid oegentligheter för att säkerställa att treårsplanen genomförs i enlighet med tillämpliga bestämmelser. |
| --- | --- |

(25)

För att garantera en sund budgetförvaltning och för att fullt ut dra nytta av sammanhållningsdimensionen av unionsordningen bör det fastställas ett tak för unionens stöd och det bör fastställas att medlemsstaterna måste samfinansiera programmet för utdelning av livsmedel. Erfarenheterna har visat att det krävs ett långsiktigare perspektiv för ordningen. Kommissionen bör därför fastställa treårsplaner för genomförandet av ordningen, och medlemsstaterna bör utforma nationella program för utdelning av livsmedel där de anger sina mål och prioriteringar för ordningen och behandlar näringsmässiga aspekter. Medlemsstaterna bör också utföra lämpliga administrativa och fysiska kontroller och besluta om sanktioner vid oegentligheter för att säkerställa att treårsplanen genomförs i enlighet med tillämpliga bestämmelser.

| (26) | För att garantera att ordningen för de sämst ställda fungerar på ett öppet, sammanhängande och effektivt sätt bör kommissionen anta förfaranden för antagande och översyn av treårsplanen, anta sådana planer och, om nödvändigt, se över dem. Kommissionen bör också anta bestämmelser om ytterligare delar som ska ingå i treårsplanen, bestämmelser om leverans av varor liksom förfaranden och tidsfrister för återtag av interventionsprodukter, inbegripet överföringar mellan medlemsstater, och bestämmelser om utformningen av nationella program för livsmedelsutdelning och årliga genomföranderapporter. För att garantera ett enhetligt genomförande av treårsplanerna i medlemsstaterna bör kommissionen anta förfaranden för ersättning för kostnader för välgörenhetsorganisationer som medlemsstaterna betraktar som stödberättigande, inbegripet tidsfrister och ekonomiska tak, villkor för anbudsinfordran och villkor för livsmedelsprodukter och leveransen av dem. Det bör också antas bestämmelser om skyldigheter för medlemsstaterna när det gäller kontroller, förfaranden och tidsfrister för betalning, nedsättning vid bristande efterlevnad liksom redovisningsbestämmelser och uppgifter som ska utföras av de nationella interventionsorganen, bland annat vid överföring mellan medlemsstater. |
| --- | --- |

(26)

För att garantera att ordningen för de sämst ställda fungerar på ett öppet, sammanhängande och effektivt sätt bör kommissionen anta förfaranden för antagande och översyn av treårsplanen, anta sådana planer och, om nödvändigt, se över dem. Kommissionen bör också anta bestämmelser om ytterligare delar som ska ingå i treårsplanen, bestämmelser om leverans av varor liksom förfaranden och tidsfrister för återtag av interventionsprodukter, inbegripet överföringar mellan medlemsstater, och bestämmelser om utformningen av nationella program för livsmedelsutdelning och årliga genomföranderapporter. För att garantera ett enhetligt genomförande av treårsplanerna i medlemsstaterna bör kommissionen anta förfaranden för ersättning för kostnader för välgörenhetsorganisationer som medlemsstaterna betraktar som stödberättigande, inbegripet tidsfrister och ekonomiska tak, villkor för anbudsinfordran och villkor för livsmedelsprodukter och leveransen av dem. Det bör också antas bestämmelser om skyldigheter för medlemsstaterna när det gäller kontroller, förfaranden och tidsfrister för betalning, nedsättning vid bristande efterlevnad liksom redovisningsbestämmelser och uppgifter som ska utföras av de nationella interventionsorganen, bland annat vid överföring mellan medlemsstater.

| (27) | För att främja balansen på mjölkmarknaden och stabilisera marknadspriserna innehåller denna förordning bestämmelser om beviljande av stöd för privat lagring av vissa smörprodukter. Kommissionen bör dessutom ges befogenhet att besluta om beviljande av stöd för privat lagring av vitsocker, vissa typer av olivolja och vissa nöt- och kalvköttsprodukter, griskött samt får- och getkött. |
| --- | --- |

(27)

För att främja balansen på mjölkmarknaden och stabilisera marknadspriserna innehåller denna förordning bestämmelser om beviljande av stöd för privat lagring av vissa smörprodukter. Kommissionen bör dessutom ges befogenhet att besluta om beviljande av stöd för privat lagring av vitsocker, vissa typer av olivolja och vissa nöt- och kalvköttsprodukter, griskött samt får- och getkött.

| (28) | Unionens skalor för klassificering av slaktkroppar i sektorerna för nöt- och kalvkött, griskött samt får- och getkött är väsentliga för prisnoteringar och tillämpningen av interventionsbestämmelser inom dessa sektorer. De är dessutom i linje med målet att förbättra öppenheten och insynen på marknaden. |
| --- | --- |

(28)

Unionens skalor för klassificering av slaktkroppar i sektorerna för nöt- och kalvkött, griskött samt får- och getkött är väsentliga för prisnoteringar och tillämpningen av interventionsbestämmelser inom dessa sektorer. De är dessutom i linje med målet att förbättra öppenheten och insynen på marknaden.

| (29) | De restriktioner för den fria rörligheten som uppkommer till följd av åtgärder för att bekämpa spridning av djursjukdomar kan skapa svårigheter på marknaden för vissa produkter i en eller flera medlemsstater. Erfarenheten visar att allvarliga störningar av marknaden, såsom betydande konsumtions- eller prisfall, kan bero på förlorat konsumentförtroende med anledning av folk- eller djurhälsorisker. |
| --- | --- |

(29)

De restriktioner för den fria rörligheten som uppkommer till följd av åtgärder för att bekämpa spridning av djursjukdomar kan skapa svårigheter på marknaden för vissa produkter i en eller flera medlemsstater. Erfarenheten visar att allvarliga störningar av marknaden, såsom betydande konsumtions- eller prisfall, kan bero på förlorat konsumentförtroende med anledning av folk- eller djurhälsorisker.

| (30) | Undantagsåtgärderna till stöd för marknaden när det gäller nöt- och kalvkött, mjölk och mjölkprodukter, griskött, får- och getkött, ägg och fjäderfäkött bör vara direkt knutna till eller följa av veterinära och sanitära åtgärder som införts för att bekämpa sjukdomens spridning. De bör vidtas på medlemsstaternas begäran för att undvika allvarliga störningar på marknaderna i fråga. |
| --- | --- |

(30)

Undantagsåtgärderna till stöd för marknaden när det gäller nöt- och kalvkött, mjölk och mjölkprodukter, griskött, får- och getkött, ägg och fjäderfäkött bör vara direkt knutna till eller följa av veterinära och sanitära åtgärder som införts för att bekämpa sjukdomens spridning. De bör vidtas på medlemsstaternas begäran för att undvika allvarliga störningar på marknaderna i fråga.

| (31) | Det bör fastställas möjligheter för kommissionen att anta särskilda interventionsåtgärder när så är nödvändigt för att effektivt reagera på hot om störningar på marknaderna inom spannmålssektorn samt för att hindra att offentlig intervention tillämpas i stor skala inom rissektorn i vissa regioner i unionen eller för att väga upp bristen på paddyris till följd av naturkatastrofer. |
| --- | --- |

(31)

Det bör fastställas möjligheter för kommissionen att anta särskilda interventionsåtgärder när så är nödvändigt för att effektivt reagera på hot om störningar på marknaderna inom spannmålssektorn samt för att hindra att offentlig intervention tillämpas i stor skala inom rissektorn i vissa regioner i unionen eller för att väga upp bristen på paddyris till följd av naturkatastrofer.

| (32) | För att tillförsäkra unionens sockerbets- och sockerrörsodlare en skälig levnadsstandard bör ett minimipris fastställas för kvotbetor av standardkvalitet, som måste definieras. |
| --- | --- |

(32)

För att tillförsäkra unionens sockerbets- och sockerrörsodlare en skälig levnadsstandard bör ett minimipris fastställas för kvotbetor av standardkvalitet, som måste definieras.

| (33) | Det krävs särskilda åtgärder för att säkerställa en rättvis balans mellan sockerföretagens och sockerbetsodlarnas respektive rättigheter och skyldigheter. Det bör därför fastställas standardbestämmelser för branschavtal. |
| --- | --- |

(33)

Det krävs särskilda åtgärder för att säkerställa en rättvis balans mellan sockerföretagens och sockerbetsodlarnas respektive rättigheter och skyldigheter. Det bör därför fastställas standardbestämmelser för branschavtal.

| (34) | Eftersom villkoren skiljer sig mycket åt med avseende på naturförhållanden, ekonomi och teknik är det svårt att införa enhetliga köpvillkor för sockerbetor i hela unionen. Det finns redan branschavtal mellan organisationer för sockerbetsodlare och sockerföretag. Rambestämmelserna bör därför endast avse de minimigarantier som både sockerbetsodlarna och sockerindustrin behöver för att sockermarknaden ska fungera väl, och det bör också vara tillåtet att avvika från vissa bestämmelser genom branschavtal. |
| --- | --- |

(34)

Eftersom villkoren skiljer sig mycket åt med avseende på naturförhållanden, ekonomi och teknik är det svårt att införa enhetliga köpvillkor för sockerbetor i hela unionen. Det finns redan branschavtal mellan organisationer för sockerbetsodlare och sockerföretag. Rambestämmelserna bör därför endast avse de minimigarantier som både sockerbetsodlarna och sockerindustrin behöver för att sockermarknaden ska fungera väl, och det bör också vara tillåtet att avvika från vissa bestämmelser genom branschavtal.

| (35) | Denna förordning bör innehålla bestämmelser om den produktionsavgift som föreskrivs för sockersektorn för att bidra till finansieringen av utgifter. |
| --- | --- |

(35)

Denna förordning bör innehålla bestämmelser om den produktionsavgift som föreskrivs för sockersektorn för att bidra till finansieringen av utgifter.

| (36) | För att bevara den strukturella balansen på sockermarknaden när prisnivån ligger nära referenspriset bör det finnas möjlighet att besluta om återtag av socker från marknaden under så lång tid som krävs för att återställa balansen på marknaden. |
| --- | --- |

(36)

För att bevara den strukturella balansen på sockermarknaden när prisnivån ligger nära referenspriset bör det finnas möjlighet att besluta om återtag av socker från marknaden under så lång tid som krävs för att återställa balansen på marknaden.

| (37) | När det gäller levande växter, nöt- och kalvkött, griskött, får- och getkött, ägg och fjäderfäkött bör det finnas möjlighet att anta vissa åtgärder för att anpassa tillgången till marknadsefterfrågan. Sådana åtgärder kan bidra till att stabilisera marknaderna och tillförsäkra de berörda jordbruksbefolkningarna en skälig levnadsstandard. |
| --- | --- |

(37)

När det gäller levande växter, nöt- och kalvkött, griskött, får- och getkött, ägg och fjäderfäkött bör det finnas möjlighet att anta vissa åtgärder för att anpassa tillgången till marknadsefterfrågan. Sådana åtgärder kan bidra till att stabilisera marknaderna och tillförsäkra de berörda jordbruksbefolkningarna en skälig levnadsstandard.

| (38) | I sockersektorn har den kvantitativa produktionsbegränsningen varit ett viktigt verktyg för marknadspolitiken. De skäl som fick gemenskapen att tidigare anta system med produktionskvoter inom sockersektorn är fortfarande giltiga. |
| --- | --- |

(38)

I sockersektorn har den kvantitativa produktionsbegränsningen varit ett viktigt verktyg för marknadspolitiken. De skäl som fick gemenskapen att tidigare anta system med produktionskvoter inom sockersektorn är fortfarande giltiga.

| (39) | Sockerkvotsystemet enligt denna förordning bör särskilt bibehålla kvoternas rättsliga status i den mån kvotsystemet, i enlighet med EU-domstolens rättspraxis, utgör en mekanism för reglering av marknaden för socker avsedd att uppfylla syften av allmänt intresse. |
| --- | --- |

(39)

Sockerkvotsystemet enligt denna förordning bör särskilt bibehålla kvoternas rättsliga status i den mån kvotsystemet, i enlighet med EU-domstolens rättspraxis, utgör en mekanism för reglering av marknaden för socker avsedd att uppfylla syften av allmänt intresse.

| (40) | I den här förordningen bör det fastställas en möjlighet att anpassa sockerkvoterna för att återspegla medlemsstaternas beslut om omfördelning av nationella kvoter. |
| --- | --- |

(40)

I den här förordningen bör det fastställas en möjlighet att anpassa sockerkvoterna för att återspegla medlemsstaternas beslut om omfördelning av nationella kvoter.

| (41) | Med tanke på att det krävs ett visst mått av nationellt handlingsutrymme för den strukturella anpassningen inom bearbetningsindustrin och inom sockerbets- och sockerrörsodlingen under den period då kvoterna tillämpas, bör medlemsstaterna ges rätt att ändra företagens kvoter inom vissa gränser, utan att omstruktureringsfondens funktion som ett instrument begränsas. |
| --- | --- |

(41)

Med tanke på att det krävs ett visst mått av nationellt handlingsutrymme för den strukturella anpassningen inom bearbetningsindustrin och inom sockerbets- och sockerrörsodlingen under den period då kvoterna tillämpas, bör medlemsstaterna ges rätt att ändra företagens kvoter inom vissa gränser, utan att omstruktureringsfondens funktion som ett instrument begränsas.

| (42) | För att undvika att överskott av socker skapar störningar på sockermarknaden, bör kommissionen ha möjlighet att på grundval av vissa kriterier besluta om en överföring av överskott av socker, isoglukos eller inulinsirap till kvotproduktionen för nästa regleringsår. Om villkoren inte är uppfyllda för vissa kvantiteter, föreskrivs även en avgift på överskottet, vilket förhindrar att kvantiteterna ackumuleras och hotar situationen på marknaden. |
| --- | --- |

(42)

För att undvika att överskott av socker skapar störningar på sockermarknaden, bör kommissionen ha möjlighet att på grundval av vissa kriterier besluta om en överföring av överskott av socker, isoglukos eller inulinsirap till kvotproduktionen för nästa regleringsår. Om villkoren inte är uppfyllda för vissa kvantiteter, föreskrivs även en avgift på överskottet, vilket förhindrar att kvantiteterna ackumuleras och hotar situationen på marknaden.

| (43) | Mjölkkvotsystemet bör upprätthållas till dess att det löper ut 2015, inbegripet avgiften för sådana kvantiteter mjölk som hämtats eller sålts för direkt konsumtion och som överstiger en viss garantitröskel. |
| --- | --- |

(43)

Mjölkkvotsystemet bör upprätthållas till dess att det löper ut 2015, inbegripet avgiften för sådana kvantiteter mjölk som hämtats eller sålts för direkt konsumtion och som överstiger en viss garantitröskel.

| (44) | Distinktionen mellan leveranser och direktförsäljning av mjölk bör bibehållas, och ordningen bör tillämpas på grundval av individuella representativa fetthalter och en nationell referensfetthalt. Jordbrukarna bör tillåtas att på vissa villkor tillfälligt överföra sin individuella kvot. Den princip som säger att ett jordbruksföretags kvot samt den mark som tillhör detta överlåts till köparen, arrendatorn eller arvingen när företaget säljs, utarrenderas eller överlåts genom arv bör fortsätta att gälla, men för en fortsatt omstrukturering inom mjölkproduktionen och förbättringar av miljön bör undantagen från principen att kvoter ska vara knutna till jordbruksföretag också fortsätta att gälla. I enlighet med de olika typerna av överföringar av kvoter och utifrån objektiva kriterier, bör det fastställas att medlemsstaterna har rätt att låta en del av de överförda kvantiteterna ingå i den nationella reserven. |
| --- | --- |

(44)

Distinktionen mellan leveranser och direktförsäljning av mjölk bör bibehållas, och ordningen bör tillämpas på grundval av individuella representativa fetthalter och en nationell referensfetthalt. Jordbrukarna bör tillåtas att på vissa villkor tillfälligt överföra sin individuella kvot. Den princip som säger att ett jordbruksföretags kvot samt den mark som tillhör detta överlåts till köparen, arrendatorn eller arvingen när företaget säljs, utarrenderas eller överlåts genom arv bör fortsätta att gälla, men för en fortsatt omstrukturering inom mjölkproduktionen och förbättringar av miljön bör undantagen från principen att kvoter ska vara knutna till jordbruksföretag också fortsätta att gälla. I enlighet med de olika typerna av överföringar av kvoter och utifrån objektiva kriterier, bör det fastställas att medlemsstaterna har rätt att låta en del av de överförda kvantiteterna ingå i den nationella reserven.

| (45) | Överskottsavgiften för mjölk och andra mjölkprodukter bör fastställas till en nivå som verkar avskräckande och bör betalas av medlemsstaterna så snart den nationella kvoten har överskridits. Medlemsstaten bör sedan fördela avgiften mellan de producenter som har bidragit till överskridandet. Dessa producenter bör sedan vara skyldiga att till medlemsstaten betala sina respektive bidrag till avgiften på grund av att de har överskridit sin tillgängliga kvantitet. Medlemsstaterna bör till Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) betala in en avgift som motsvarar överskridandet av deras nationella kvoter minskad med ett schablonbelopp på 1 % för att ta hänsyn till fall av konkurs eller till att vissa producenter definitivt inte klarar av att betala sina bidrag till avgiften. |
| --- | --- |

(45)

Överskottsavgiften för mjölk och andra mjölkprodukter bör fastställas till en nivå som verkar avskräckande och bör betalas av medlemsstaterna så snart den nationella kvoten har överskridits. Medlemsstaten bör sedan fördela avgiften mellan de producenter som har bidragit till överskridandet. Dessa producenter bör sedan vara skyldiga att till medlemsstaten betala sina respektive bidrag till avgiften på grund av att de har överskridit sin tillgängliga kvantitet. Medlemsstaterna bör till Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) betala in en avgift som motsvarar överskridandet av deras nationella kvoter minskad med ett schablonbelopp på 1 % för att ta hänsyn till fall av konkurs eller till att vissa producenter definitivt inte klarar av att betala sina bidrag till avgiften.

| (46) | Mjölkkvotsystemets huvudsyfte att minska obalansen mellan utbud och efterfrågan på respektive marknad liksom de följande strukturella överskotten, så att en bättre marknadsjämvikt uppnås, har visat sig motverka en marknadsorientering, eftersom det snedvridit jordbrukarnas reaktioner på prissignaler och förhindrat effektivitetsvinster genom att bromsa omstruktureringen. En utfasning av mjölkkvoterna genom årliga ökningar på 1 % har föreskrivits för varje regleringsår mellan 2009/2010 och 2013/2014. Vid omstruktureringen av sektorn bör medlemsstaterna fram till och med den 31 mars 2014 få bevilja ytterligare nationellt stöd inom vissa gränser. De kvotökningar som införts i rådets förordning (EG) nr 1234/2007, ändrad genom rådets förordning (EG) nr 248/2008 (7), ökningen på 1 % per år och övriga ändringar som minskar sannolikheten för att det uppstår en överskottsavgift innebär att endast Italien riskerar en avgift på grundval av nuvarande produktionsmönster, om den årliga ökningen på 1 % skulle tillämpas från och med perioden 2009/2010 till och med 2013/2014. Med beaktande av nuvarande produktionsmönster i alla medlemsstater har kvotökningen därför tidigareläggas i Italien för att undvika denna risk. |
| --- | --- |

(46)

Mjölkkvotsystemets huvudsyfte att minska obalansen mellan utbud och efterfrågan på respektive marknad liksom de följande strukturella överskotten, så att en bättre marknadsjämvikt uppnås, har visat sig motverka en marknadsorientering, eftersom det snedvridit jordbrukarnas reaktioner på prissignaler och förhindrat effektivitetsvinster genom att bromsa omstruktureringen. En utfasning av mjölkkvoterna genom årliga ökningar på 1 % har föreskrivits för varje regleringsår mellan 2009/2010 och 2013/2014. Vid omstruktureringen av sektorn bör medlemsstaterna fram till och med den 31 mars 2014 få bevilja ytterligare nationellt stöd inom vissa gränser. De kvotökningar som införts i rådets förordning (EG) nr 1234/2007, ändrad genom rådets förordning (EG) nr 248/2008 (7), ökningen på 1 % per år och övriga ändringar som minskar sannolikheten för att det uppstår en överskottsavgift innebär att endast Italien riskerar en avgift på grundval av nuvarande produktionsmönster, om den årliga ökningen på 1 % skulle tillämpas från och med perioden 2009/2010 till och med 2013/2014. Med beaktande av nuvarande produktionsmönster i alla medlemsstater har kvotökningen därför tidigareläggas i Italien för att undvika denna risk.

| (47) | I förordning (EG) nr 1234/2007 föreskrivs olika typer av stödordningar. Ordningen för torkat foder respektive lin och hampa innehöll bestämmelser om bearbetningsstöd för att styra den inre marknaden för de berörda sektorerna. Till följd av ändringarna genom förordning (EG) nr 72/2009 och i enlighet med rådets förordning (EG) nr 73/2009 av den 19 januari 2009 om upprättande av gemensamma bestämmelser för system för direktstöd för jordbrukare inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare, om ändring av förordningarna (EG) nr 1290/2005, (EG) nr 247/2006 och (EG) nr 378/2007 samt om upphävande av förordning (EG) nr 1782/2003 (8) kommer det fortfarande att beviljas stöd för torkat foder fram till den 1 april 2012 och för långa linfibrer, korta linfibrer och hampfibrer fram till regleringsåret 2011/2012. Systemet med kvoter för potatisstärkelse som föreskrivs i förordning (EG) nr 1234/2007, ändrad genom förordning (EG) nr 72/2009, och de fastställda minimipriserna gäller endast till slutet av regleringsåret 2011/2012. |
| --- | --- |

(47)

I förordning (EG) nr 1234/2007 föreskrivs olika typer av stödordningar. Ordningen för torkat foder respektive lin och hampa innehöll bestämmelser om bearbetningsstöd för att styra den inre marknaden för de berörda sektorerna. Till följd av ändringarna genom förordning (EG) nr 72/2009 och i enlighet med rådets förordning (EG) nr 73/2009 av den 19 januari 2009 om upprättande av gemensamma bestämmelser för system för direktstöd för jordbrukare inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare, om ändring av förordningarna (EG) nr 1290/2005, (EG) nr 247/2006 och (EG) nr 378/2007 samt om upphävande av förordning (EG) nr 1782/2003 (8) kommer det fortfarande att beviljas stöd för torkat foder fram till den 1 april 2012 och för långa linfibrer, korta linfibrer och hampfibrer fram till regleringsåret 2011/2012. Systemet med kvoter för potatisstärkelse som föreskrivs i förordning (EG) nr 1234/2007, ändrad genom förordning (EG) nr 72/2009, och de fastställda minimipriserna gäller endast till slutet av regleringsåret 2011/2012.

| (48) | För att främja balansen på mjölkmarknaden och stabilisera marknadspriserna på mjölk och mjölkprodukter behövs åtgärder för att öka möjligheterna att avyttra mjölkprodukter. Denna förordning bör därför innehålla bestämmelser om stöd för saluföring av vissa mjölkprodukter för särskilda användningsområden och bestämmelseorter. För att främja konsumtionen av mjölk bland yngre bör den också innehålla bestämmelser om bidrag från unionen för en del av kostnaden för stöd för leverans av mjölk till skolelever. |
| --- | --- |

(48)

För att främja balansen på mjölkmarknaden och stabilisera marknadspriserna på mjölk och mjölkprodukter behövs åtgärder för att öka möjligheterna att avyttra mjölkprodukter. Denna förordning bör därför innehålla bestämmelser om stöd för saluföring av vissa mjölkprodukter för särskilda användningsområden och bestämmelseorter. För att främja konsumtionen av mjölk bland yngre bör den också innehålla bestämmelser om bidrag från unionen för en del av kostnaden för stöd för leverans av mjölk till skolelever.

| (49) | Det bör fastställas en möjlighet att bevilja produktionsbidrag i fall där det med avseende på framställningen av vissa industriella, kemiska eller farmaceutiska produkter uppstår ett behov att vidta åtgärder i syfte att göra vissa sockerprodukter tillgängliga. |
| --- | --- |

(49)

Det bör fastställas en möjlighet att bevilja produktionsbidrag i fall där det med avseende på framställningen av vissa industriella, kemiska eller farmaceutiska produkter uppstår ett behov att vidta åtgärder i syfte att göra vissa sockerprodukter tillgängliga.

| (50) | I enlighet med förordning (EG) nr 73/2009 frikopplades arealstödet för humle från och med den 1 januari 2010. För att tillåta organisationer för humleproducenter att fortsätta sin verksamhet som tidigare bör en specifik bestämmelse införas om att motsvarande belopp ska användas i de berörda medlemsstaterna för samma verksamheter. |
| --- | --- |

(50)

I enlighet med förordning (EG) nr 73/2009 frikopplades arealstödet för humle från och med den 1 januari 2010. För att tillåta organisationer för humleproducenter att fortsätta sin verksamhet som tidigare bör en specifik bestämmelse införas om att motsvarande belopp ska användas i de berörda medlemsstaterna för samma verksamheter.

| (51) | Unionsfinansieringen, som utgörs av den procentandel av direktstödet som medlemsstaterna har rätt att hålla inne i enlighet med förordning (EG) nr 73/2009, behövs för att uppmuntra godkända aktörsorganisationer att upprätta arbetsprogram som syftar till att förbättra kvaliteten på olivolja och bordsoliver. I detta sammanhang bör denna förordning föreskriva unionsstöd som tilldelas i förhållande till hur stor prioritet som ges åt verksamheten enligt det berörda arbetsprogrammet. |
| --- | --- |

(51)

Unionsfinansieringen, som utgörs av den procentandel av direktstödet som medlemsstaterna har rätt att hålla inne i enlighet med förordning (EG) nr 73/2009, behövs för att uppmuntra godkända aktörsorganisationer att upprätta arbetsprogram som syftar till att förbättra kvaliteten på olivolja och bordsoliver. I detta sammanhang bör denna förordning föreskriva unionsstöd som tilldelas i förhållande till hur stor prioritet som ges åt verksamheten enligt det berörda arbetsprogrammet.

| (52) | I denna förordning görs en åtskillnad mellan å ena sidan frukt och grönsaker, som inbegriper frukt och grönsaker för saluföring liksom frukt och grönsaker avsedda för bearbetning, och å andra sidan bearbetad frukt och bearbetade grönsaker. Bestämmelserna om producentorganisationer, verksamhetsprogram och unionens ekonomiska stöd gäller frukt och grönsaker samt frukt och grönsaker endast avsedda för bearbetning. |
| --- | --- |

(52)

I denna förordning görs en åtskillnad mellan å ena sidan frukt och grönsaker, som inbegriper frukt och grönsaker för saluföring liksom frukt och grönsaker avsedda för bearbetning, och å andra sidan bearbetad frukt och bearbetade grönsaker. Bestämmelserna om producentorganisationer, verksamhetsprogram och unionens ekonomiska stöd gäller frukt och grönsaker samt frukt och grönsaker endast avsedda för bearbetning.

| (53) | Producentorganisationer är grundaktörerna inom ordningen för frukt och grönsaker. Inför en alltmer koncentrerad efterfrågan är en samordning av utbudet via dessa organisationer fortfarande en ekonomisk nödvändighet för att stärka producenternas ställning på marknaden. Samordningen bör vara frivillig och påvisat ändamålsenlig genom att de tjänster som en producentorganisation kan erbjuda sina medlemmar är omfattande och effektiva. Eftersom producentorganisationerna uteslutande verkar i sina medlemmars intresse, bör de i ekonomiska frågor anses verka i sina medlemmars namn och på deras vägnar. |
| --- | --- |

(53)

Producentorganisationer är grundaktörerna inom ordningen för frukt och grönsaker. Inför en alltmer koncentrerad efterfrågan är en samordning av utbudet via dessa organisationer fortfarande en ekonomisk nödvändighet för att stärka producenternas ställning på marknaden. Samordningen bör vara frivillig och påvisat ändamålsenlig genom att de tjänster som en producentorganisation kan erbjuda sina medlemmar är omfattande och effektiva. Eftersom producentorganisationerna uteslutande verkar i sina medlemmars intresse, bör de i ekonomiska frågor anses verka i sina medlemmars namn och på deras vägnar.

| (54) | Frukt- och grönsaksproduktionen är oförutsägbar och produkterna är ömtåliga. Även begränsade överskott kan störa marknaden kraftigt. Det bör därför införas åtgärder för krishantering. För att göra producentorganisationerna mer attraktiva bör åtgärderna införas i verksamhetsprogrammen. |
| --- | --- |

(54)

Frukt- och grönsaksproduktionen är oförutsägbar och produkterna är ömtåliga. Även begränsade överskott kan störa marknaden kraftigt. Det bör därför införas åtgärder för krishantering. För att göra producentorganisationerna mer attraktiva bör åtgärderna införas i verksamhetsprogrammen.

| (55) | Vid produktion och saluföring av frukt och grönsaker måste miljöhänsyn tas fullt ut, bland annat när det gäller odlingsmetoder, hantering av avfallsmaterial och bortskaffande av produkter som återtagits från marknaden, särskilt för att skydda vattenkvaliteten, upprätthålla den biologiska mångfalden och bevara landskapet. |
| --- | --- |

(55)

Vid produktion och saluföring av frukt och grönsaker måste miljöhänsyn tas fullt ut, bland annat när det gäller odlingsmetoder, hantering av avfallsmaterial och bortskaffande av produkter som återtagits från marknaden, särskilt för att skydda vattenkvaliteten, upprätthålla den biologiska mångfalden och bevara landskapet.

| (56) | Producentgrupper i sektorn för frukt och grönsaker i medlemsstater som anslöt sig till Europeiska unionen den 1 maj 2004 eller senare, i vissa av unionens yttersta randområden eller på de mindre Egeiska öarna och som önskar få ställning som producentorganisationer i enlighet med denna förordning, bör beviljas en övergångsperiod under vilken de kan få ekonomiskt nationellt stöd och unionsstöd förutsatt att de gör vissa åtaganden. |
| --- | --- |

(56)

Producentgrupper i sektorn för frukt och grönsaker i medlemsstater som anslöt sig till Europeiska unionen den 1 maj 2004 eller senare, i vissa av unionens yttersta randområden eller på de mindre Egeiska öarna och som önskar få ställning som producentorganisationer i enlighet med denna förordning, bör beviljas en övergångsperiod under vilken de kan få ekonomiskt nationellt stöd och unionsstöd förutsatt att de gör vissa åtaganden.

| (57) | För att i högre grad göra producentorganisationerna i sektorn för frukt och grönsaker ansvariga, framförallt för sina ekonomiska beslut, och för att inrikta de offentliga medel som ställs till deras förfogande på framtida krav, bör det fastställas på vilka villkor dessa medel får användas. Gemensam finansiering av driftsfonder som upprättats av producentorganisationerna är en lämplig lösning. I särskilda fall bör ytterligare finansieringsmöjligheter tillåtas. Driftsfonderna bör endast användas för att finansiera verksamhetsprogram i sektorn för frukt och grönsaker. För att det ska vara möjligt att kontrollera unionens utgifter bör det finnas ett tak för stöd som beviljas producentorganisationer som upprättar driftsfonder. |
| --- | --- |

(57)

För att i högre grad göra producentorganisationerna i sektorn för frukt och grönsaker ansvariga, framförallt för sina ekonomiska beslut, och för att inrikta de offentliga medel som ställs till deras förfogande på framtida krav, bör det fastställas på vilka villkor dessa medel får användas. Gemensam finansiering av driftsfonder som upprättats av producentorganisationerna är en lämplig lösning. I särskilda fall bör ytterligare finansieringsmöjligheter tillåtas. Driftsfonderna bör endast användas för att finansiera verksamhetsprogram i sektorn för frukt och grönsaker. För att det ska vara möjligt att kontrollera unionens utgifter bör det finnas ett tak för stöd som beviljas producentorganisationer som upprättar driftsfonder.

| (58) | I regioner där produktionen i sektorn för frukt och grönsaker är svagt organiserad bör extra nationella ekonomiska bidrag tillåtas. De medlemsstater som är särskilt missgynnade i strukturellt avseende bör kunna få ersättning för dessa bidrag från unionen. |
| --- | --- |

(58)

I regioner där produktionen i sektorn för frukt och grönsaker är svagt organiserad bör extra nationella ekonomiska bidrag tillåtas. De medlemsstater som är särskilt missgynnade i strukturellt avseende bör kunna få ersättning för dessa bidrag från unionen.

| (59) | För att förenkla och minska kostnaderna för ordningen bör de förfaranden och bestämmelser som rör utgifternas berättigande till stöd genom driftsfonderna, när så är möjligt, anpassas till dem som gäller för landsbygdsutvecklingsprogrammen, genom att det krävs att medlemsstaterna upprättar en nationell strategi för verksamhetsprogram. |
| --- | --- |

(59)

För att förenkla och minska kostnaderna för ordningen bör de förfaranden och bestämmelser som rör utgifternas berättigande till stöd genom driftsfonderna, när så är möjligt, anpassas till dem som gäller för landsbygdsutvecklingsprogrammen, genom att det krävs att medlemsstaterna upprättar en nationell strategi för verksamhetsprogram.

| (60) | Det är önskvärt att ta itu med barns låga konsumtion av frukt och grönsaker genom att varaktigt öka andelen frukt och grönsaker i barns diet när deras matvanor grundläggs. Det bör därför beslutas om unionsstöd för medfinansiering av utdelning till skolbarn av produkter från sektorerna för frukt och grönsaker och bearbetade produkter av frukt och grönsaker respektive bananer, och vissa därmed sammanhängande kostnader för logistik, distribution, utrustning, reklam, övervakning och utvärdering. För att garantera ett korrekt genomförande bör medlemsstater som vill utnyttja programmet för frukt i skolan först utarbeta en strategi, bland annat en förteckning över stödberättigande produkter valda på grundval av objektiva kriterier, t.ex. säsong, tillgänglighet eller miljöhänsyn. |
| --- | --- |

(60)

Det är önskvärt att ta itu med barns låga konsumtion av frukt och grönsaker genom att varaktigt öka andelen frukt och grönsaker i barns diet när deras matvanor grundläggs. Det bör därför beslutas om unionsstöd för medfinansiering av utdelning till skolbarn av produkter från sektorerna för frukt och grönsaker och bearbetade produkter av frukt och grönsaker respektive bananer, och vissa därmed sammanhängande kostnader för logistik, distribution, utrustning, reklam, övervakning och utvärdering. För att garantera ett korrekt genomförande bör medlemsstater som vill utnyttja programmet för frukt i skolan först utarbeta en strategi, bland annat en förteckning över stödberättigande produkter valda på grundval av objektiva kriterier, t.ex. säsong, tillgänglighet eller miljöhänsyn.

| (61) | För att garantera en sund budgetförvaltning av programmet för frukt i skolan bör det fastställas en övre gräns för unionens stöd och maximala samfinansieringsnivåer. Unionens stöd bör inte användas för att ersätta finansieringen av befintliga nationella program för frukt i skolan. Med hänsyn till budgetrestriktioner bör medlemsstaterna dock kunna ersätta sina ekonomiska bidrag till programmet för frukt i skolan med bidrag från den privata sektorn. För att se till att programmen blir effektiva bör medlemsstaterna införa kompletterande åtgärder för vilka de bör tillåtas bevilja nationellt stöd. |
| --- | --- |

(61)

För att garantera en sund budgetförvaltning av programmet för frukt i skolan bör det fastställas en övre gräns för unionens stöd och maximala samfinansieringsnivåer. Unionens stöd bör inte användas för att ersätta finansieringen av befintliga nationella program för frukt i skolan. Med hänsyn till budgetrestriktioner bör medlemsstaterna dock kunna ersätta sina ekonomiska bidrag till programmet för frukt i skolan med bidrag från den privata sektorn. För att se till att programmen blir effektiva bör medlemsstaterna införa kompletterande åtgärder för vilka de bör tillåtas bevilja nationellt stöd.

| (62) | Det är viktigt att se till att det finns stödåtgärder i vinsektorn som kan stärka konkurrenskraftiga strukturer. Dessa stödåtgärder bör finansieras och fastställas av unionen, men det bör överlåtas åt medlemsstaterna dels att välja lämpliga åtgärder för att täcka behoven inom deras regionala organ, varvid hänsyn eventuellt måste tas till dessa organs särskilda förhållanden, dels att integrera åtgärderna i nationella stödprogram. Medlemsstaterna bör ha ansvaret för genomförandet av sådana program. |
| --- | --- |

(62)

Det är viktigt att se till att det finns stödåtgärder i vinsektorn som kan stärka konkurrenskraftiga strukturer. Dessa stödåtgärder bör finansieras och fastställas av unionen, men det bör överlåtas åt medlemsstaterna dels att välja lämpliga åtgärder för att täcka behoven inom deras regionala organ, varvid hänsyn eventuellt måste tas till dessa organs särskilda förhållanden, dels att integrera åtgärderna i nationella stödprogram. Medlemsstaterna bör ha ansvaret för genomförandet av sådana program.

| (63) | En viktig stödberättigad åtgärd i nationella stödprogram bör vara säljfrämjande och saluföring av vin från unionen i tredjeland. Verksamheter inriktade på omstrukturering och omställning bör även fortsättningsvis omfattas på grund av de positiva strukturella verkningarna på vinsektorn. Investeringar i vinsektorn som är inriktade på att förbättra företagens ekonomiska resultat bör också stödjas. Stöd till destillation av biprodukter bör vara en åtgärd som görs tillgänglig för medlemsstater som önskar använda ett sådant instrument för att säkerställa vinkvaliteten, samtidigt som miljön skyddas. |
| --- | --- |

(63)

En viktig stödberättigad åtgärd i nationella stödprogram bör vara säljfrämjande och saluföring av vin från unionen i tredjeland. Verksamheter inriktade på omstrukturering och omställning bör även fortsättningsvis omfattas på grund av de positiva strukturella verkningarna på vinsektorn. Investeringar i vinsektorn som är inriktade på att förbättra företagens ekonomiska resultat bör också stödjas. Stöd till destillation av biprodukter bör vara en åtgärd som görs tillgänglig för medlemsstater som önskar använda ett sådant instrument för att säkerställa vinkvaliteten, samtidigt som miljön skyddas.

| (64) | Förebyggande instrument, såsom skördeförsäkring, gemensamma fonder och grön skörd, bör berättiga till stöd enligt stödprogrammen för vin för att uppmuntra en ansvarsfull hantering av krissituationer. |
| --- | --- |

(64)

Förebyggande instrument, såsom skördeförsäkring, gemensamma fonder och grön skörd, bör berättiga till stöd enligt stödprogrammen för vin för att uppmuntra en ansvarsfull hantering av krissituationer.

| (65) | Av olika anledningar kan medlemsstaterna komma att föredra att bevilja jordbrukarna frikopplade stöd inom systemet med samlat gårdsstöd. Medlemsstaterna bör därför ha denna möjlighet, och på grund av det samlade gårdsstödets särskilda egenskaper bör alla sådana överföringar vara irreversibla och i motsvarande grad minska den budget som är tillgänglig för de nationella stödprogrammen för vin under följande år. |
| --- | --- |

(65)

Av olika anledningar kan medlemsstaterna komma att föredra att bevilja jordbrukarna frikopplade stöd inom systemet med samlat gårdsstöd. Medlemsstaterna bör därför ha denna möjlighet, och på grund av det samlade gårdsstödets särskilda egenskaper bör alla sådana överföringar vara irreversibla och i motsvarande grad minska den budget som är tillgänglig för de nationella stödprogrammen för vin under följande år.

| (66) | Stödet till vinsektorn bör också komma från strukturåtgärder enligt rådets förordning (EG) nr 1698/2005 av den 20 september 2005 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) (9). För att öka de ekonomiska medel som är tillgängliga enligt förordning (EG) nr 1698/2005, bör det gradvis överföras medel till den förordningens budget när de berörda beloppen är tillräckligt stora. |
| --- | --- |

(66)

Stödet till vinsektorn bör också komma från strukturåtgärder enligt rådets förordning (EG) nr 1698/2005 av den 20 september 2005 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) (9). För att öka de ekonomiska medel som är tillgängliga enligt förordning (EG) nr 1698/2005, bör det gradvis överföras medel till den förordningens budget när de berörda beloppen är tillräckligt stora.

| (67) | För att se till att marknaden för vin fungerar bättre bör medlemsstaterna kunna genomföra beslut tagna av branschorganisationer. Sådana beslut bör dock inte omfatta metoder som skulle kunna snedvrida konkurrensen. |
| --- | --- |

(67)

För att se till att marknaden för vin fungerar bättre bör medlemsstaterna kunna genomföra beslut tagna av branschorganisationer. Sådana beslut bör dock inte omfatta metoder som skulle kunna snedvrida konkurrensen.

| (68) | Överskottsproduktionen av vin i unionen har förvärrats av överträdelser av det tillfälliga förbudet mot nyplantering. Det finns således ett stort antal olagliga planteringar i unionen som är en källa till illojal konkurrens. Detta förvärrar problemen inom vinsektorn och måste åtgärdas. |
| --- | --- |

(68)

Överskottsproduktionen av vin i unionen har förvärrats av överträdelser av det tillfälliga förbudet mot nyplantering. Det finns således ett stort antal olagliga planteringar i unionen som är en källa till illojal konkurrens. Detta förvärrar problemen inom vinsektorn och måste åtgärdas.

| (69) | Det tillfälliga förbudet mot nyplanteringar har haft viss inverkan på jämvikten mellan tillgång och efterfrågan på vinmarknaden, men har samtidigt varit ett hinder för konkurrenskraftiga producenter som vill bemöta ökad efterfrågan på ett flexibelt sätt. Eftersom jämvikt på marknaden ännu inte har uppnåtts och eftersom det tar tid för kompletterande åtgärder som röjningssystemet att få verkan, är det lämpligt att behålla förbudet mot nyplanteringar till och med den 31 december 2015. Därefter bör det definitivt upphöra att gälla, så att konkurrenskraftiga producenter fritt kan anpassa sig till marknadsvillkoren. Medlemsstaterna bör dock ges möjlighet att förlänga förbudet för sina territorier till och med den 31 december 2018 om de finner det nödvändigt. |
| --- | --- |

(69)

Det tillfälliga förbudet mot nyplanteringar har haft viss inverkan på jämvikten mellan tillgång och efterfrågan på vinmarknaden, men har samtidigt varit ett hinder för konkurrenskraftiga producenter som vill bemöta ökad efterfrågan på ett flexibelt sätt. Eftersom jämvikt på marknaden ännu inte har uppnåtts och eftersom det tar tid för kompletterande åtgärder som röjningssystemet att få verkan, är det lämpligt att behålla förbudet mot nyplanteringar till och med den 31 december 2015. Därefter bör det definitivt upphöra att gälla, så att konkurrenskraftiga producenter fritt kan anpassa sig till marknadsvillkoren. Medlemsstaterna bör dock ges möjlighet att förlänga förbudet för sina territorier till och med den 31 december 2018 om de finner det nödvändigt.

| (70) | För att förbättra förvaltningen av produktionskapaciteten och främja en effektiv användning av planteringsrätterna och därmed ytterligare mildra verkningarna av de tillfälliga planteringsrestriktionerna bör viss handlingsfrihet medges, t.ex. genom systemen med nationella eller regionala reserver. |
| --- | --- |

(70)

För att förbättra förvaltningen av produktionskapaciteten och främja en effektiv användning av planteringsrätterna och därmed ytterligare mildra verkningarna av de tillfälliga planteringsrestriktionerna bör viss handlingsfrihet medges, t.ex. genom systemen med nationella eller regionala reserver.

| (71) | En väl fungerande inre marknad skulle äventyras om nationella stöd beviljades. Bestämmelserna om statligt stöd i fördraget bör i princip tillämpas på produkter i vinsektorn som omfattas av marknadsordningen för vin. Bestämmelserna om röjningsbidrag och vissa åtgärder inom stödprogrammen bör dock inte i sig utesluta att nationellt stöd beviljas för samma ändamål. |
| --- | --- |

(71)

En väl fungerande inre marknad skulle äventyras om nationella stöd beviljades. Bestämmelserna om statligt stöd i fördraget bör i princip tillämpas på produkter i vinsektorn som omfattas av marknadsordningen för vin. Bestämmelserna om röjningsbidrag och vissa åtgärder inom stödprogrammen bör dock inte i sig utesluta att nationellt stöd beviljas för samma ändamål.

| (72) | För att göra det möjligt att införliva vinsektorn i systemet med samlat gårdsstöd bör alla aktivt odlade vinodlingsarealer kunna få stöd inom det system med samlat gårdsstöd som fastställs i rådets förordning (EG) nr 73/2009. |
| --- | --- |

(72)

För att göra det möjligt att införliva vinsektorn i systemet med samlat gårdsstöd bör alla aktivt odlade vinodlingsarealer kunna få stöd inom det system med samlat gårdsstöd som fastställs i rådets förordning (EG) nr 73/2009.

| (73) | Biodling är en sektor inom jordbruket som kännetecknas av skillnader i produktionsvillkor och avkastning samt spridning och mångfald i fråga om ekonomiska aktörer, både på produktions- och saluföringsnivå. Med tanke på varroasjukans utbredning i flera medlemsstater under de senaste åren och de problem som sjukdomen medför för honungsproduktionen krävs det fortfarande åtgärder på unionsnivå, eftersom sjukdomen inte kan utrotas helt och måste behandlas med godkända medel. Under sådana omständigheter och för att förbättra produktionen och saluföringen av biodlingsprodukter i unionen, bör det vart tredje år utarbetas nationella program som omfattar tekniskt stöd, bekämpning av varroasjukan, rationalisering av flytten av bisamhällen, förvaltning av utökningen av de minskande bibestånden i unionen samt samarbete om forskningsprogram om biodling och biodlingsprodukter i syfte att förbättra de allmänna villkoren inom produktion och saluföring av biodlingsprodukter. Dessa nationella program bör delvis finansieras av unionen. |
| --- | --- |

(73)

Biodling är en sektor inom jordbruket som kännetecknas av skillnader i produktionsvillkor och avkastning samt spridning och mångfald i fråga om ekonomiska aktörer, både på produktions- och saluföringsnivå. Med tanke på varroasjukans utbredning i flera medlemsstater under de senaste åren och de problem som sjukdomen medför för honungsproduktionen krävs det fortfarande åtgärder på unionsnivå, eftersom sjukdomen inte kan utrotas helt och måste behandlas med godkända medel. Under sådana omständigheter och för att förbättra produktionen och saluföringen av biodlingsprodukter i unionen, bör det vart tredje år utarbetas nationella program som omfattar tekniskt stöd, bekämpning av varroasjukan, rationalisering av flytten av bisamhällen, förvaltning av utökningen av de minskande bibestånden i unionen samt samarbete om forskningsprogram om biodling och biodlingsprodukter i syfte att förbättra de allmänna villkoren inom produktion och saluföring av biodlingsprodukter. Dessa nationella program bör delvis finansieras av unionen.

| (74) | Unionsstödet för silkesodling bör beviljas per låda silkesfjärilsägg som används. |
| --- | --- |

(74)

Unionsstödet för silkesodling bör beviljas per låda silkesfjärilsägg som används.

| (75) | Tillämpningen av handelsnormer för jordbruksprodukter kan bidra till att förbättra de ekonomiska villkoren för produktion och saluföring av dessa produkter samt produkternas kvalitet. Det ligger därför i producenternas, handelsidkarnas och konsumenternas intresse att sådana normer tillämpas. |
| --- | --- |

(75)

Tillämpningen av handelsnormer för jordbruksprodukter kan bidra till att förbättra de ekonomiska villkoren för produktion och saluföring av dessa produkter samt produkternas kvalitet. Det ligger därför i producenternas, handelsidkarnas och konsumenternas intresse att sådana normer tillämpas.

| (76) | Efter meddelandet från kommissionen om en kvalitetspolitik för jordbruksprodukter (10) och de efterföljande diskussionerna anses det lämpligt att upprätthålla handelsnormerna för varje sektor eller produkt för att ta hänsyn till konsumenternas förväntningar och bidra till bättre ekonomiska villkor för produktion och saluföring av jordbruksprodukter och bättre produktkvalitet. |
| --- | --- |

(76)

Efter meddelandet från kommissionen om en kvalitetspolitik för jordbruksprodukter (10) och de efterföljande diskussionerna anses det lämpligt att upprätthålla handelsnormerna för varje sektor eller produkt för att ta hänsyn till konsumenternas förväntningar och bidra till bättre ekonomiska villkor för produktion och saluföring av jordbruksprodukter och bättre produktkvalitet.

| (77) | För att garantera att alla produkter är av sund och god marknadsmässig kvalitet, och utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna i livsmedelssektorn, framförallt den allmänna livsmedelslagstiftningen i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 av den 28 januari 2002 om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och om förfaranden i frågor som gäller livsmedelssäkerhet (11), liksom dess principer och krav, bör det vara lämpligt att införa en allmän grundläggande handelsnorm, som beskrivs i nämnda meddelande från kommissionen, för produkter som inte omfattas av handelsnormerna för enskilda sektorer eller produkter. När sådana produkter överensstämmer med en tillämplig internationell norm bör de anses överensstämma med den allmänna handelsnormen. |
| --- | --- |

(77)

För att garantera att alla produkter är av sund och god marknadsmässig kvalitet, och utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna i livsmedelssektorn, framförallt den allmänna livsmedelslagstiftningen i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 av den 28 januari 2002 om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och om förfaranden i frågor som gäller livsmedelssäkerhet (11), liksom dess principer och krav, bör det vara lämpligt att införa en allmän grundläggande handelsnorm, som beskrivs i nämnda meddelande från kommissionen, för produkter som inte omfattas av handelsnormerna för enskilda sektorer eller produkter. När sådana produkter överensstämmer med en tillämplig internationell norm bör de anses överensstämma med den allmänna handelsnormen.

| (78) | För vissa sektorer och/eller produkter är definitioner, beteckningar och/eller varubeteckningar viktiga för att fastställa konkurrensvillkoren. Det bör därför fastställas definitioner, beteckningar och varubeteckningar för dessa sektorer och/eller produkter, som endast bör användas i unionen för saluföring av produkter som uppfyller de tillämpliga kraven. |
| --- | --- |

(78)

För vissa sektorer och/eller produkter är definitioner, beteckningar och/eller varubeteckningar viktiga för att fastställa konkurrensvillkoren. Det bör därför fastställas definitioner, beteckningar och varubeteckningar för dessa sektorer och/eller produkter, som endast bör användas i unionen för saluföring av produkter som uppfyller de tillämpliga kraven.

| (79) | I förordning (EG) nr 1234/2007 upprätthålls den sektorsstrategi för handelsnormer som införts genom de tidigare marknadsordningarna. Det är lämpligt att införa övergripande bestämmelser. |
| --- | --- |

(79)

I förordning (EG) nr 1234/2007 upprätthålls den sektorsstrategi för handelsnormer som införts genom de tidigare marknadsordningarna. Det är lämpligt att införa övergripande bestämmelser.

| (80) | Enligt förordning (EG) nr 1234/2007 har kommissionen hittills bemyndigats att anta bestämmelser om handelsnormer för vissa sektorer. Med tanke på handelsnormernas mycket tekniska karaktär och att de ständigt måste bli effektivare och anpassas till en handelspraxis i ständig utveckling, är det lämpligt att utvidga denna strategi till alla handelsnormer och samtidigt specificera de kriterier som måste beaktas vid fastställandet av lämpliga bestämmelser. |
| --- | --- |

(80)

Enligt förordning (EG) nr 1234/2007 har kommissionen hittills bemyndigats att anta bestämmelser om handelsnormer för vissa sektorer. Med tanke på handelsnormernas mycket tekniska karaktär och att de ständigt måste bli effektivare och anpassas till en handelspraxis i ständig utveckling, är det lämpligt att utvidga denna strategi till alla handelsnormer och samtidigt specificera de kriterier som måste beaktas vid fastställandet av lämpliga bestämmelser.

| (81) | Handelsnormer bör tillämpas så att marknaden kan förses med produkter av standardiserad och tillfredsställande kvalitet. De bör särskilt avse definitioner, sortering i klasser, presentation och märkning, förpackning, produktionsmetoder, bevarande, transport, information om producenter, innehåll av vissa ämnen, relevanta administrativa dokument, lagring, certifiering och tidsfrister. |
| --- | --- |

(81)

Handelsnormer bör tillämpas så att marknaden kan förses med produkter av standardiserad och tillfredsställande kvalitet. De bör särskilt avse definitioner, sortering i klasser, presentation och märkning, förpackning, produktionsmetoder, bevarande, transport, information om producenter, innehåll av vissa ämnen, relevanta administrativa dokument, lagring, certifiering och tidsfrister.

| (82) | Med tanke på konsumenternas intresse av att få riktig och tydlig produktinformation bör det framförallt vara möjligt att fastställa lämpliga angivelser av produktionsplats från fall till fall och med lämplig geografisk noggrannhet, samtidigt som hänsyn tas till vissa sektorers särdrag, särskilt när det gäller bearbetade jordbruksprodukter. |
| --- | --- |

(82)

Med tanke på konsumenternas intresse av att få riktig och tydlig produktinformation bör det framförallt vara möjligt att fastställa lämpliga angivelser av produktionsplats från fall till fall och med lämplig geografisk noggrannhet, samtidigt som hänsyn tas till vissa sektorers särdrag, särskilt när det gäller bearbetade jordbruksprodukter.

| (83) | Vid fastställandet av handelsnormer för enskilda sektorer eller produkter bör kommissionen ta hänsyn till konsumenternas förväntningar, varje sektors särskilda förhållanden och internationella organs rekommendationer. |
| --- | --- |

(83)

Vid fastställandet av handelsnormer för enskilda sektorer eller produkter bör kommissionen ta hänsyn till konsumenternas förväntningar, varje sektors särskilda förhållanden och internationella organs rekommendationer.

| (84) | Det bör också, när så krävs, vara möjligt att anta särskilda åtgärder, särskilt avseende analysmetoder, för att undvika missbruk när det gäller kvaliteten och äktheten hos de produkter som erbjuds konsumenterna. |
| --- | --- |

(84)

Det bör också, när så krävs, vara möjligt att anta särskilda åtgärder, särskilt avseende analysmetoder, för att undvika missbruk när det gäller kvaliteten och äktheten hos de produkter som erbjuds konsumenterna.

| (85) | För att garantera att handelsnormerna följs bör det införas bestämmelser om kontroller och sanktioner om de berörda skyldigheterna inte uppfylls. Medlemsstaterna bör ansvara för dessa kontroller. |
| --- | --- |

(85)

För att garantera att handelsnormerna följs bör det införas bestämmelser om kontroller och sanktioner om de berörda skyldigheterna inte uppfylls. Medlemsstaterna bör ansvara för dessa kontroller.

| (86) | Handelsnormer bör i princip gälla för alla produkter som saluförs i unionen. |
| --- | --- |

(86)

Handelsnormer bör i princip gälla för alla produkter som saluförs i unionen.

| (87) | Det bör införas särskilda bestämmelser för produkter som importeras från tredjeländer enligt vilka särskilda villkor i vissa tredjeländer kan motivera undantag från handelsnormerna, om det kan garanteras att de motsvarar unionslagstiftningen. |
| --- | --- |

(87)

Det bör införas särskilda bestämmelser för produkter som importeras från tredjeländer enligt vilka särskilda villkor i vissa tredjeländer kan motivera undantag från handelsnormerna, om det kan garanteras att de motsvarar unionslagstiftningen.

| (88) | När det gäller bredbara fetter bör det införas en möjlighet för medlemsstaterna att bevara eller anta vissa nationella regler om kvalitetsnivåer. |
| --- | --- |

(88)

När det gäller bredbara fetter bör det införas en möjlighet för medlemsstaterna att bevara eller anta vissa nationella regler om kvalitetsnivåer.

| (89) | Bestämmelserna om vin bör tillämpas mot bakgrund av de avtal som ingåtts enligt artikel 218 i fördraget. |
| --- | --- |

(89)

Bestämmelserna om vin bör tillämpas mot bakgrund av de avtal som ingåtts enligt artikel 218 i fördraget.

| (90) | Det bör införas bestämmelser om klassificering av druvsorter, enligt vilka medlemsstater som producerar mer än 50 000 hektoliter per år även fortsättningsvis har ansvaret för klassificeringen av de druvsorter som får användas för vinframställning inom deras respektive territorier. Vissa druvsorter bör inte omfattas. |
| --- | --- |

(90)

Det bör införas bestämmelser om klassificering av druvsorter, enligt vilka medlemsstater som producerar mer än 50 000 hektoliter per år även fortsättningsvis har ansvaret för klassificeringen av de druvsorter som får användas för vinframställning inom deras respektive territorier. Vissa druvsorter bör inte omfattas.

| (91) | Det bör fastställas vissa oenologiska metoder och restriktioner för vinproduktionen, särskilt när det gäller blandning och användning av vissa typer av druvmust, druvsaft och färska druvor med ursprung i tredjeländer. För att uppfylla de internationella normerna bör kommissionen när det gäller oenologiska metoder rent allmänt basera sig på de oenologiska metoder som har rekommenderats av Internationella vinorganisationen (OIV). |
| --- | --- |

(91)

Det bör fastställas vissa oenologiska metoder och restriktioner för vinproduktionen, särskilt när det gäller blandning och användning av vissa typer av druvmust, druvsaft och färska druvor med ursprung i tredjeländer. För att uppfylla de internationella normerna bör kommissionen när det gäller oenologiska metoder rent allmänt basera sig på de oenologiska metoder som har rekommenderats av Internationella vinorganisationen (OIV).

| (92) | I vinsektorn bör medlemsstaterna kunna begränsa eller utesluta användningen av vissa oenologiska metoder och fastställa strängare restriktioner för vin som produceras inom deras territorium samt tillåta användning för försöksändamål av otillåtna oenologiska metoder på villkor som ska fastställas. |
| --- | --- |

(92)

I vinsektorn bör medlemsstaterna kunna begränsa eller utesluta användningen av vissa oenologiska metoder och fastställa strängare restriktioner för vin som produceras inom deras territorium samt tillåta användning för försöksändamål av otillåtna oenologiska metoder på villkor som ska fastställas.

| (93) | Begreppet kvalitetsvin är i unionen grundat på bland annat de särskilda egenskaper som kan tillskrivas vinets geografiska ursprung. Sådana viner identifieras för konsumenterna genom skyddade ursprungsbeteckningar och geografiska beteckningar. För att de berörda produkternas kvalitet ska kunna göras gällande på ett genomblickbart och mer omsorgsfullt sätt bör det införas en ordning enligt vilken ansökningar om ursprungsbeteckning eller geografisk beteckning gås igenom i överensstämmelse med unionens övergripande kvalitetspolitik för andra livsmedel än vin och spritdrycker enligt rådets förordning (EG) nr 510/2006 av den 20 mars 2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel (12). |
| --- | --- |

(93)

Begreppet kvalitetsvin är i unionen grundat på bland annat de särskilda egenskaper som kan tillskrivas vinets geografiska ursprung. Sådana viner identifieras för konsumenterna genom skyddade ursprungsbeteckningar och geografiska beteckningar. För att de berörda produkternas kvalitet ska kunna göras gällande på ett genomblickbart och mer omsorgsfullt sätt bör det införas en ordning enligt vilken ansökningar om ursprungsbeteckning eller geografisk beteckning gås igenom i överensstämmelse med unionens övergripande kvalitetspolitik för andra livsmedel än vin och spritdrycker enligt rådets förordning (EG) nr 510/2006 av den 20 mars 2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel (12).

| (94) | För att bevara de särskilda kvalitetskännetecken som är utmärkande för vin med en ursprungsbeteckning eller en geografisk beteckning bör medlemsstaterna kunna tillåtas att tillämpa strängare bestämmelser i det avseendet. |
| --- | --- |

(94)

För att bevara de särskilda kvalitetskännetecken som är utmärkande för vin med en ursprungsbeteckning eller en geografisk beteckning bör medlemsstaterna kunna tillåtas att tillämpa strängare bestämmelser i det avseendet.

| (95) | För att bli skyddade i unionen bör ursprungsbeteckningar och geografiska beteckningar för vin erkännas och registreras på unionsnivå. För att säkerställa att respektive beteckning uppfyller kraven i denna förordning bör ansökningarna granskas av den berörda medlemsstatens nationella myndigheter, varvid vissa gemensamma minimikriterier måste vara uppfyllda, såsom ett nationellt invändningsförfarande. Kommissionen bör därefter gå igenom ansökningarna för att se till att det inte föreligger några uppenbara fel och att hänsyn tas till unionslagstiftningen och intresset hos berörda parter utanför ansökningsmedlemsstaten. |
| --- | --- |

(95)

För att bli skyddade i unionen bör ursprungsbeteckningar och geografiska beteckningar för vin erkännas och registreras på unionsnivå. För att säkerställa att respektive beteckning uppfyller kraven i denna förordning bör ansökningarna granskas av den berörda medlemsstatens nationella myndigheter, varvid vissa gemensamma minimikriterier måste vara uppfyllda, såsom ett nationellt invändningsförfarande. Kommissionen bör därefter gå igenom ansökningarna för att se till att det inte föreligger några uppenbara fel och att hänsyn tas till unionslagstiftningen och intresset hos berörda parter utanför ansökningsmedlemsstaten.

| (96) | Skydd bör kunna beviljas för tredjeländers ursprungsbeteckningar och geografiska beteckningar om de är skyddade i ursprungslandet. |
| --- | --- |

(96)

Skydd bör kunna beviljas för tredjeländers ursprungsbeteckningar och geografiska beteckningar om de är skyddade i ursprungslandet.

| (97) | Registreringsförfarandet bör ge alla fysiska eller juridiska personer som har ett legitimt intresse i en medlemsstat eller ett tredjeland möjlighet att tillvarata sina rättigheter genom att göra invändningar. |
| --- | --- |

(97)

Registreringsförfarandet bör ge alla fysiska eller juridiska personer som har ett legitimt intresse i en medlemsstat eller ett tredjeland möjlighet att tillvarata sina rättigheter genom att göra invändningar.

| (98) | Registrerade ursprungsbeteckningar och geografiska beteckningar bör skyddas mot användning som obehörigt drar fördel av det anseende som de produkter som uppfyller kraven har. För att främja sunda konkurrensvillkor och inte vilseleda konsumenterna bör detta skydd även omfatta produkter och tjänster som inte omfattas av denna förordning, inbegripet de produkter som inte omfattas av bilaga I till fördraget. |
| --- | --- |

(98)

Registrerade ursprungsbeteckningar och geografiska beteckningar bör skyddas mot användning som obehörigt drar fördel av det anseende som de produkter som uppfyller kraven har. För att främja sunda konkurrensvillkor och inte vilseleda konsumenterna bör detta skydd även omfatta produkter och tjänster som inte omfattas av denna förordning, inbegripet de produkter som inte omfattas av bilaga I till fördraget.

| (99) | Vissa uttryck används traditionellt inom unionen och förmedlar information till konsumenterna om viners särart och kvalitet som komplement till den information som förmedlas genom ursprungsbeteckningar och geografiska beteckningar. Dessa traditionella uttryck bör kunna skyddas inom unionen för att säkerställa en fungerande inre marknad och sunda konkurrensvillkor och undvika att konsumenterna missleds. |
| --- | --- |

(99)

Vissa uttryck används traditionellt inom unionen och förmedlar information till konsumenterna om viners särart och kvalitet som komplement till den information som förmedlas genom ursprungsbeteckningar och geografiska beteckningar. Dessa traditionella uttryck bör kunna skyddas inom unionen för att säkerställa en fungerande inre marknad och sunda konkurrensvillkor och undvika att konsumenterna missleds.

| (100) | Varubeteckningar, beteckningar och presentation när det gäller produkter i vinsektorn som omfattas av denna förordning kan ha stor betydelse för möjligheten att avsätta produkterna. Skillnader mellan medlemsstaternas lagar om märkning av produkter i vinsektorn kan hindra att den inre marknaden fungerar smidigt. Det bör därför fastställas bestämmelser som tar hänsyn till konsumenternas och producenternas legitima intressen. Det bör därför fastställas unionsbestämmelser om märkning. |
| --- | --- |

(100)

Varubeteckningar, beteckningar och presentation när det gäller produkter i vinsektorn som omfattas av denna förordning kan ha stor betydelse för möjligheten att avsätta produkterna. Skillnader mellan medlemsstaternas lagar om märkning av produkter i vinsektorn kan hindra att den inre marknaden fungerar smidigt. Det bör därför fastställas bestämmelser som tar hänsyn till konsumenternas och producenternas legitima intressen. Det bör därför fastställas unionsbestämmelser om märkning.

| (101) | Om överskott av mjölkprodukter uppstår, eller sannolikt kommer att uppstå, som skapar eller sannolikt kommer att skapa allvarliga obalanser på marknaden bör stöd beviljas för skummjölk och skummjölkspulver som produceras i unionen och som är avsedda att användas som foder. Bestämmelserna om användning av kasein och kaseinater vid framställning av ost syftar till att motverka de negativa effekter som stödordningen kan få, med tanke på att ost är en produkt som är sårbar för substitution med kasein och kaseinater. Detta är tänkt att bidra till att stabilisera marknaden. |
| --- | --- |

(101)

Om överskott av mjölkprodukter uppstår, eller sannolikt kommer att uppstå, som skapar eller sannolikt kommer att skapa allvarliga obalanser på marknaden bör stöd beviljas för skummjölk och skummjölkspulver som produceras i unionen och som är avsedda att användas som foder. Bestämmelserna om användning av kasein och kaseinater vid framställning av ost syftar till att motverka de negativa effekter som stödordningen kan få, med tanke på att ost är en produkt som är sårbar för substitution med kasein och kaseinater. Detta är tänkt att bidra till att stabilisera marknaden.

| (102) | Denna förordning är inriktad på olika typer av organisationer i syfte att uppnå politiska mål, särskilt i avsikt att stabilisera marknaderna för de produkter som den gemensamma insatsen avser samt förbättra och säkerställa produkternas kvalitet. De relevanta bestämmelserna i förordning (EG) nr 1234/2007 grundas på organisationer som erkänns av medlemsstaterna eller, på vissa villkor, av kommissionen. Dessa bestämmelser bör fortsätta att gälla. |
| --- | --- |

(102)

Denna förordning är inriktad på olika typer av organisationer i syfte att uppnå politiska mål, särskilt i avsikt att stabilisera marknaderna för de produkter som den gemensamma insatsen avser samt förbättra och säkerställa produkternas kvalitet. De relevanta bestämmelserna i förordning (EG) nr 1234/2007 grundas på organisationer som erkänns av medlemsstaterna eller, på vissa villkor, av kommissionen. Dessa bestämmelser bör fortsätta att gälla.

| (103) | För att i sektorn för frukt och grönsaker ytterligare förstärka effekterna av de åtgärder som producentorganisationerna eller deras sammanslutningar vidtar och för att säkerställa all önskvärd stabilitet på marknaden, bör medlemsstaterna tillåtas att på vissa villkor utsträcka de regler som organisationen eller sammanslutningen av organisationer i den berörda regionen antagit för sina medlemmar till att även omfatta producenter i den regionen som inte är medlemmar, särskilt i fråga om produktion, saluföring och miljöskydd. |
| --- | --- |

(103)

För att i sektorn för frukt och grönsaker ytterligare förstärka effekterna av de åtgärder som producentorganisationerna eller deras sammanslutningar vidtar och för att säkerställa all önskvärd stabilitet på marknaden, bör medlemsstaterna tillåtas att på vissa villkor utsträcka de regler som organisationen eller sammanslutningen av organisationer i den berörda regionen antagit för sina medlemmar till att även omfatta producenter i den regionen som inte är medlemmar, särskilt i fråga om produktion, saluföring och miljöskydd.

| (104) | Särskilt i sektorn för frukt och grönsaker bör det vara möjligt att bevilja särskilt erkännande för sådana organisationer som kan styrka att de är tillräckligt representativa och bedriver konkret verksamhet i förhållande till målen i artikel 39 i fördraget. Med tanke på att branschorganisationerna eftersträvar likvärdiga mål bör bestämmelserna om utvidgad tillämpning av de regler som antagits av producentorganisationer och deras sammanslutningar och fördelningen av de kostnader som följer av denna utvidgning tillämpas även på branschorganisationer. Liknande tillvägagångssätt bör tillämpas för branschorganisationer i tobakssektorn. |
| --- | --- |

(104)

Särskilt i sektorn för frukt och grönsaker bör det vara möjligt att bevilja särskilt erkännande för sådana organisationer som kan styrka att de är tillräckligt representativa och bedriver konkret verksamhet i förhållande till målen i artikel 39 i fördraget. Med tanke på att branschorganisationerna eftersträvar likvärdiga mål bör bestämmelserna om utvidgad tillämpning av de regler som antagits av producentorganisationer och deras sammanslutningar och fördelningen av de kostnader som följer av denna utvidgning tillämpas även på branschorganisationer. Liknande tillvägagångssätt bör tillämpas för branschorganisationer i tobakssektorn.

| (105) | För att garantera en rationell utveckling av produktionen och garantera mjölkproducenter en skälig levnadsstandard bör deras förhandlingsposition i förhållande till bearbetningsföretag stärkas, vilket borde leda till en rättvisare distribution av mervärde i leveranskedjan. För att dessa mål för den gemensamma jordbrukspolitiken ska kunna uppnås bör det därför införas bestämmelser i enlighet med artiklarna 42 och 43.2 i fördraget som gör det möjligt för producentorganisationer bestående av mjölkproducenter eller deras sammanslutningar att med mejerierna förhandla om avtalsvillkor, bland annat pris, gemensamt för vissa eller alla medlemmars produktion. För att upprätthålla en effektiv konkurrens på mejerimarknaden bör lämpliga kvantitativa gränser gälla för denna möjlighet. Sådana producentorganisationer bör därför också kunna erkännas inom ramen för marknadsordningen. |
| --- | --- |

(105)

För att garantera en rationell utveckling av produktionen och garantera mjölkproducenter en skälig levnadsstandard bör deras förhandlingsposition i förhållande till bearbetningsföretag stärkas, vilket borde leda till en rättvisare distribution av mervärde i leveranskedjan. För att dessa mål för den gemensamma jordbrukspolitiken ska kunna uppnås bör det därför införas bestämmelser i enlighet med artiklarna 42 och 43.2 i fördraget som gör det möjligt för producentorganisationer bestående av mjölkproducenter eller deras sammanslutningar att med mejerierna förhandla om avtalsvillkor, bland annat pris, gemensamt för vissa eller alla medlemmars produktion. För att upprätthålla en effektiv konkurrens på mejerimarknaden bör lämpliga kvantitativa gränser gälla för denna möjlighet. Sådana producentorganisationer bör därför också kunna erkännas inom ramen för marknadsordningen.

| (106) | Det har införts bestämmelser på EU-nivå för branschorganisationer i vissa sektorer. Dessa organisationer kan spela en viktig roll för att möjliggöra en dialog mellan aktörer i leveranskedjan och främja bästa praxis och öppenhet och insyn på marknaden. Sådana bestämmelser bör också tillämpas i sektorn för mjölk och mjölkprodukter tillsammans med bestämmelser som förtydligar sådana organisationers ställning enligt konkurrenslagstiftningen, samtidigt som det säkerställs att de inte snedvrider konkurrensen eller den inre marknaden eller hindrar att marknadsordningen fungerar väl. |
| --- | --- |

(106)

Det har införts bestämmelser på EU-nivå för branschorganisationer i vissa sektorer. Dessa organisationer kan spela en viktig roll för att möjliggöra en dialog mellan aktörer i leveranskedjan och främja bästa praxis och öppenhet och insyn på marknaden. Sådana bestämmelser bör också tillämpas i sektorn för mjölk och mjölkprodukter tillsammans med bestämmelser som förtydligar sådana organisationers ställning enligt konkurrenslagstiftningen, samtidigt som det säkerställs att de inte snedvrider konkurrensen eller den inre marknaden eller hindrar att marknadsordningen fungerar väl.

| (107) | Inom vissa sektorer, utöver dem för vilka nuvarande bestämmelser föreskriver erkännande av producent- eller branschorganisationer, kan medlemsstaterna vilja erkänna sådana typer av organisationer på grundval av nationell lagstiftning i den mån detta är förenligt med unionslagstiftningen. |
| --- | --- |

(107)

Inom vissa sektorer, utöver dem för vilka nuvarande bestämmelser föreskriver erkännande av producent- eller branschorganisationer, kan medlemsstaterna vilja erkänna sådana typer av organisationer på grundval av nationell lagstiftning i den mån detta är förenligt med unionslagstiftningen.

| (108) | En inre marknad förutsätter ett handelssystem vid unionens yttre gränser. Handelssystemet bör innefatta importtullar och exportbidrag och bör i princip fungera på ett sätt som stabiliserar unionsmarknaden. Handelssystemet bör bygga på de åtaganden som godtagits inom ramen för Uruguayrundans multilaterala handelsförhandlingar. |
| --- | --- |

(108)

En inre marknad förutsätter ett handelssystem vid unionens yttre gränser. Handelssystemet bör innefatta importtullar och exportbidrag och bör i princip fungera på ett sätt som stabiliserar unionsmarknaden. Handelssystemet bör bygga på de åtaganden som godtagits inom ramen för Uruguayrundans multilaterala handelsförhandlingar.

| (109) | Övervakningen av handelsflödena är framförallt en förvaltningsfråga, som bör hanteras på ett flexibelt sätt. Beslutet om införande av licenskrav bör fattas med hänsyn till om det finns behov av importlicenser för att förvalta de berörda marknaderna och, i synnerhet, för att övervaka importen av produkterna i fråga. |
| --- | --- |

(109)

Övervakningen av handelsflödena är framförallt en förvaltningsfråga, som bör hanteras på ett flexibelt sätt. Beslutet om införande av licenskrav bör fattas med hänsyn till om det finns behov av importlicenser för att förvalta de berörda marknaderna och, i synnerhet, för att övervaka importen av produkterna i fråga.

| (110) | Tullarna för jordbruksprodukter enligt Världshandelsorganisationens (WTO) avtal fastställs till största delen i Gemensamma tulltaxan. När det gäller vissa produkter inom sektorerna för spannmål och ris måste det emellertid, till följd av att vissa tilläggsmekanismer införts, bli möjligt att göra undantag. |
| --- | --- |

(110)

Tullarna för jordbruksprodukter enligt Världshandelsorganisationens (WTO) avtal fastställs till största delen i Gemensamma tulltaxan. När det gäller vissa produkter inom sektorerna för spannmål och ris måste det emellertid, till följd av att vissa tilläggsmekanismer införts, bli möjligt att göra undantag.

| (111) | För att förebygga eller motverka negativa effekter på unionsmarknaden som skulle kunna bli följden av att vissa jordbruksprodukter importeras, bör en tilläggstull betalas vid import av sådana produkter, förutsatt att vissa villkor är uppfyllda. |
| --- | --- |

(111)

För att förebygga eller motverka negativa effekter på unionsmarknaden som skulle kunna bli följden av att vissa jordbruksprodukter importeras, bör en tilläggstull betalas vid import av sådana produkter, förutsatt att vissa villkor är uppfyllda.

| (112) | Det är lämpligt att på vissa villkor öppna och förvalta sådana tullkvoter som är resultatet av internationella avtal som ingåtts i enlighet med fördraget eller andra rättsakter. |
| --- | --- |

(112)

Det är lämpligt att på vissa villkor öppna och förvalta sådana tullkvoter som är resultatet av internationella avtal som ingåtts i enlighet med fördraget eller andra rättsakter.

| (113) | Syftet med importavgifterna för blandningar är att garantera att systemet med tullar för import av blandningar av spannmål, ris och brutet ris fungerar tillfredsställande. |
| --- | --- |

(113)

Syftet med importavgifterna för blandningar är att garantera att systemet med tullar för import av blandningar av spannmål, ris och brutet ris fungerar tillfredsställande.

| (114) | I den här förordningen fastställs ett traditionellt försörjningsbehov av socker för raffinering under ett regleringsår. För att garantera försörjningen för raffineringsindustrin i unionen bör importlicenser för socker för raffinering reserveras för heltidsraffinaderier under de tre första månaderna varje regleringsår, inom de gränser som följer av det traditionella försörjningsbehovet. |
| --- | --- |

(114)

I den här förordningen fastställs ett traditionellt försörjningsbehov av socker för raffinering under ett regleringsår. För att garantera försörjningen för raffineringsindustrin i unionen bör importlicenser för socker för raffinering reserveras för heltidsraffinaderier under de tre första månaderna varje regleringsår, inom de gränser som följer av det traditionella försörjningsbehovet.

| (115) | För att illegal odling av hampa inte ska störa marknadsordningen för hampa som odlas för fiberproduktion, bör denna förordning innehålla bestämmelser om kontroll av import av hampa och hampfrö så att det säkerställs att produkterna i fråga ger vissa garantier med avseende på tetrahydrokannabinolhalt. Import av andra hampfrön än sådana som är avsedda för utsäde bör även fortsättningsvis omfattas av ett kontrollsystem inom vilket de berörda importörerna godkänns. |
| --- | --- |

(115)

För att illegal odling av hampa inte ska störa marknadsordningen för hampa som odlas för fiberproduktion, bör denna förordning innehålla bestämmelser om kontroll av import av hampa och hampfrö så att det säkerställs att produkterna i fråga ger vissa garantier med avseende på tetrahydrokannabinolhalt. Import av andra hampfrön än sådana som är avsedda för utsäde bör även fortsättningsvis omfattas av ett kontrollsystem inom vilket de berörda importörerna godkänns.

| (116) | Systemet med tullar gör alla andra skyddsåtgärder vid unionens yttre gräns överflödiga. Den inre marknaden och den mekanism som tullarna utgör kan i undantagsfall visa sig vara otillräckliga. För att i sådana fall kunna skydda unionsmarknaden mot de störningar som kan uppkomma bör unionen ha möjlighet att utan dröjsmål vidta alla nödvändiga åtgärder. Åtgärderna bör vara förenliga med unionens internationella åtaganden. |
| --- | --- |

(116)

Systemet med tullar gör alla andra skyddsåtgärder vid unionens yttre gräns överflödiga. Den inre marknaden och den mekanism som tullarna utgör kan i undantagsfall visa sig vara otillräckliga. För att i sådana fall kunna skydda unionsmarknaden mot de störningar som kan uppkomma bör unionen ha möjlighet att utan dröjsmål vidta alla nödvändiga åtgärder. Åtgärderna bör vara förenliga med unionens internationella åtaganden.

| (117) | Det bör finnas en möjlighet att förbjuda tillämpningen av system för aktiv och passiv förädling. Det är således lämpligt att göra det möjligt att avbryta tillämpningen av systemen för aktiv och passiv förädling i sådana situationer. |
| --- | --- |

(117)

Det bör finnas en möjlighet att förbjuda tillämpningen av system för aktiv och passiv förädling. Det är således lämpligt att göra det möjligt att avbryta tillämpningen av systemen för aktiv och passiv förädling i sådana situationer.

| (118) | Bestämmelserna om beviljande av bidrag för export till tredjeländer på grundval av skillnaden mellan priserna inom unionen och på världsmarknaden, inom de gränser som fastställs genom åtagandena i WTO, bör utgöra ett skydd för unionens deltagande i den internationella handeln med vissa av de produkter som omfattas av denna förordning. Exporten med bidrag bör begränsas både när det gäller värde och kvantitet. |
| --- | --- |

(118)

Bestämmelserna om beviljande av bidrag för export till tredjeländer på grundval av skillnaden mellan priserna inom unionen och på världsmarknaden, inom de gränser som fastställs genom åtagandena i WTO, bör utgöra ett skydd för unionens deltagande i den internationella handeln med vissa av de produkter som omfattas av denna förordning. Exporten med bidrag bör begränsas både när det gäller värde och kvantitet.

| (119) | Iakttagandet av värdegränserna bör säkerställas vid den tidpunkt då exportbidragen fastställs genom kontroll av utbetalningar enligt bestämmelserna rörande EGFJ. Kontrollen kan förenklas genom att exportbidragen måste fastställs på förhand, medan det för differentierade bidrag bör finnas möjlighet att ändra den bestämmelseort som fastställts på förhand inom ett geografiskt område där en enda exportbidragsnivå gäller. Om bestämmelseorten ändras bör det exportbidrag som gäller den faktiska bestämmelseorten utbetalas, dock med tillämpning av det maximibelopp som gäller för den ursprungliga bestämmelseorten. |
| --- | --- |

(119)

Iakttagandet av värdegränserna bör säkerställas vid den tidpunkt då exportbidragen fastställs genom kontroll av utbetalningar enligt bestämmelserna rörande EGFJ. Kontrollen kan förenklas genom att exportbidragen måste fastställs på förhand, medan det för differentierade bidrag bör finnas möjlighet att ändra den bestämmelseort som fastställts på förhand inom ett geografiskt område där en enda exportbidragsnivå gäller. Om bestämmelseorten ändras bör det exportbidrag som gäller den faktiska bestämmelseorten utbetalas, dock med tillämpning av det maximibelopp som gäller för den ursprungliga bestämmelseorten.

| (120) | Genom tillförlitlig och effektiv kontroll bör det säkerställas att kvantitetsbegränsningarna efterlevs. I detta syfte bör beviljandet av exportbidrag kopplas till en exportlicens. Exportbidrag bör beviljas inom de gällande begränsningarna beroende på de särskilda omständigheter som gäller för varje berörd produkt. Undantag från den bestämmelsen bör endast medges för bearbetade produkter som inte ingår i bilaga I till fördraget och som inte omfattas av volymbegränsningar. För produkter vars export med exportbidrag troligen inte kommer att överstiga kvantitetsbegränsningarna bör det finnas möjlighet att avvika från de regler som avser förvaltningen. |
| --- | --- |

(120)

Genom tillförlitlig och effektiv kontroll bör det säkerställas att kvantitetsbegränsningarna efterlevs. I detta syfte bör beviljandet av exportbidrag kopplas till en exportlicens. Exportbidrag bör beviljas inom de gällande begränsningarna beroende på de särskilda omständigheter som gäller för varje berörd produkt. Undantag från den bestämmelsen bör endast medges för bearbetade produkter som inte ingår i bilaga I till fördraget och som inte omfattas av volymbegränsningar. För produkter vars export med exportbidrag troligen inte kommer att överstiga kvantitetsbegränsningarna bör det finnas möjlighet att avvika från de regler som avser förvaltningen.

| (121) | När det gäller export av levande nötkreatur bör exportbidrag beviljas och utbetalas endast om de bestämmelser i unionslagstiftningen som rör djurskydd iakttas, särskilt de som rör skyddet av djur under transport. |
| --- | --- |

(121)

När det gäller export av levande nötkreatur bör exportbidrag beviljas och utbetalas endast om de bestämmelser i unionslagstiftningen som rör djurskydd iakttas, särskilt de som rör skyddet av djur under transport.

| (122) | Jordbruksprodukter kan i vissa fall omfattas av särskild behandling vid import till ett tredjeland om de uppfyller vissa specifikationer och/eller prisvillkor. För att säkra en korrekt tillämpning av ett sådant system krävs ett administrativt samarbete mellan myndigheter i det importerande tredjelandet och unionen. Produkterna bör därför åtföljas av ett intyg som utfärdats inom unionen. |
| --- | --- |

(122)

Jordbruksprodukter kan i vissa fall omfattas av särskild behandling vid import till ett tredjeland om de uppfyller vissa specifikationer och/eller prisvillkor. För att säkra en korrekt tillämpning av ett sådant system krävs ett administrativt samarbete mellan myndigheter i det importerande tredjelandet och unionen. Produkterna bör därför åtföljas av ett intyg som utfärdats inom unionen.

| (123) | Exporten av blomsterlökar till tredjeländer är av stor ekonomisk betydelse för unionen. En fortsatt och utvecklad export skulle kunna säkerställas genom att priserna inom denna näring stabiliseras. Den här förordningen bör därför innehålla bestämmelser om minimipriser vid export av produkterna i fråga. |
| --- | --- |

(123)

Exporten av blomsterlökar till tredjeländer är av stor ekonomisk betydelse för unionen. En fortsatt och utvecklad export skulle kunna säkerställas genom att priserna inom denna näring stabiliseras. Den här förordningen bör därför innehålla bestämmelser om minimipriser vid export av produkterna i fråga.

| (124) | I enlighet med artikel 42 i fördraget ska bestämmelserna i det kapitel i fördraget som rör konkurrensregler tillämpas på produktion av och handel med jordbruksprodukter endast i den mån detta fastställs i unionslagstiftningen inom ramen för bestämmelserna i artikel 43.2 och 43.3 i fördraget och enligt det förfarande som anges där. Bestämmelserna om statligt stöd har i stor utsträckning förklarats tillämpliga. Tillämpningen av fördragets bestämmelser gällande företag definieras ytterligare i rådets förordning (EG) nr 1184/2006 av den 24 juli 2006 om tillämpning av vissa konkurrensregler på produktion av och handel med vissa jordbruksvaror (13). Med tanke på målet att skapa en övergripande uppsättning bestämmelser för marknadspolitiken är det lämpligt att fastställa de aktuella bestämmelserna i den här förordningen. |
| --- | --- |

(124)

I enlighet med artikel 42 i fördraget ska bestämmelserna i det kapitel i fördraget som rör konkurrensregler tillämpas på produktion av och handel med jordbruksprodukter endast i den mån detta fastställs i unionslagstiftningen inom ramen för bestämmelserna i artikel 43.2 och 43.3 i fördraget och enligt det förfarande som anges där. Bestämmelserna om statligt stöd har i stor utsträckning förklarats tillämpliga. Tillämpningen av fördragets bestämmelser gällande företag definieras ytterligare i rådets förordning (EG) nr 1184/2006 av den 24 juli 2006 om tillämpning av vissa konkurrensregler på produktion av och handel med vissa jordbruksvaror (13). Med tanke på målet att skapa en övergripande uppsättning bestämmelser för marknadspolitiken är det lämpligt att fastställa de aktuella bestämmelserna i den här förordningen.

| (125) | De konkurrensregler som rör avtal, beslut och förfaranden enligt artikel 101 i fördraget bör tillsammans med reglerna rörande missbruk av dominerande ställning tillämpas på produktionen av och handeln med jordbruksprodukter, i den mån tillämpningen av dem inte hindrar nationella marknadsordningar från att fungera eller äventyrar målen för den gemensamma jordbrukspolitiken. |
| --- | --- |

(125)

De konkurrensregler som rör avtal, beslut och förfaranden enligt artikel 101 i fördraget bör tillsammans med reglerna rörande missbruk av dominerande ställning tillämpas på produktionen av och handeln med jordbruksprodukter, i den mån tillämpningen av dem inte hindrar nationella marknadsordningar från att fungera eller äventyrar målen för den gemensamma jordbrukspolitiken.

| (126) | Ett särskilt tillvägagångssätt är motiverat när det gäller jordbrukarorganisationer som är särskilt inriktade på gemensam produktion eller saluföring av jordbruksvaror eller utnyttjande av gemensamma anläggningar, såvida inte sådan gemensam verksamhet sätter konkurrensen ur spel eller äventyrar förverkligandet av de mål som anges i artikel 39 i fördraget. |
| --- | --- |

(126)

Ett särskilt tillvägagångssätt är motiverat när det gäller jordbrukarorganisationer som är särskilt inriktade på gemensam produktion eller saluföring av jordbruksvaror eller utnyttjande av gemensamma anläggningar, såvida inte sådan gemensam verksamhet sätter konkurrensen ur spel eller äventyrar förverkligandet av de mål som anges i artikel 39 i fördraget.

| (127) | För att undvika att äventyra den gemensamma jordbrukspolitikens utveckling och samtidigt säkerställa ett otvetydigt rättsläge och icke-diskriminerande behandling av de berörda företagen, bör kommissionen, med förbehåll för domstolens prövning, ensam ha befogenhet att fastställa om avtal, beslut och förfaranden enligt artikel 101 i fördraget är förenliga med målen för den gemensamma jordbrukspolitiken. |
| --- | --- |

(127)

För att undvika att äventyra den gemensamma jordbrukspolitikens utveckling och samtidigt säkerställa ett otvetydigt rättsläge och icke-diskriminerande behandling av de berörda företagen, bör kommissionen, med förbehåll för domstolens prövning, ensam ha befogenhet att fastställa om avtal, beslut och förfaranden enligt artikel 101 i fördraget är förenliga med målen för den gemensamma jordbrukspolitiken.

| (128) | Beviljande av nationella stöd skulle äventyra en väl fungerande inre marknad baserad på gemensamma priser. Därför bör fördragets bestämmelser om statligt stöd som regel gälla för produkter som omfattas av denna förordning. Undantag bör tillåtas i vissa situationer. När sådana undantag gäller bör kommissionen dock ha möjlighet att upprätta en förteckning över befintliga, nya eller föreslagna nationella stöd, lämna lämpliga synpunkter till medlemsstaterna och föreslå passande åtgärder för dem. |
| --- | --- |

(128)

Beviljande av nationella stöd skulle äventyra en väl fungerande inre marknad baserad på gemensamma priser. Därför bör fördragets bestämmelser om statligt stöd som regel gälla för produkter som omfattas av denna förordning. Undantag bör tillåtas i vissa situationer. När sådana undantag gäller bör kommissionen dock ha möjlighet att upprätta en förteckning över befintliga, nya eller föreslagna nationella stöd, lämna lämpliga synpunkter till medlemsstaterna och föreslå passande åtgärder för dem.

| (129) | Sedan Finlands och Sveriges anslutning får dessa länder, på grund av sin särskilda ekonomiska situation när det gäller produktion och saluföring av renar och renprodukter, bevilja stöd på detta område. Om kommissionen lämnar sitt tillstånd får Finland dessutom, på grund av landets särskilda klimatförhållanden, bevilja stöd för vissa mängder utsäde och för vissa mängder spannmål för utsäde som producerats enbart i landet. |
| --- | --- |

(129)

Sedan Finlands och Sveriges anslutning får dessa länder, på grund av sin särskilda ekonomiska situation när det gäller produktion och saluföring av renar och renprodukter, bevilja stöd på detta område. Om kommissionen lämnar sitt tillstånd får Finland dessutom, på grund av landets särskilda klimatförhållanden, bevilja stöd för vissa mängder utsäde och för vissa mängder spannmål för utsäde som producerats enbart i landet.

| (130) | För att kunna hantera motiverade krisfall, även efter det att stödprogrammens övergångsbestämmelser om krisdestillation har upphört att gälla 2012, bör medlemsstaterna kunna ge stöd till krisdestillation inom en total budgetram på 15 % av medlemsstatens berörda årliga budget för sitt nationella stödprogram. Allt sådant stöd bör anmälas till kommissionen och godkännas i enlighet med denna förordning innan det beviljas. |
| --- | --- |

(130)

För att kunna hantera motiverade krisfall, även efter det att stödprogrammens övergångsbestämmelser om krisdestillation har upphört att gälla 2012, bör medlemsstaterna kunna ge stöd till krisdestillation inom en total budgetram på 15 % av medlemsstatens berörda årliga budget för sitt nationella stödprogram. Allt sådant stöd bör anmälas till kommissionen och godkännas i enlighet med denna förordning innan det beviljas.

| (131) | I medlemsstater där sockerkvoten minskar kraftigt kommer sockerbetsodlarna att ställas inför särskilt svåra anpassningsproblem. I sådana fall kommer unionens övergångsstöd till sockerbetsodlare som föreskrivs i förordning (EG) nr 73/2009 inte att vara tillräckligt för att helt motverka sockerbetsodlarnas svårigheter. Medlemsstater som minskat sina kvoter med mer än 50 % av den sockerkvot som fastställdes den 20 februari 2006 i bilaga III till rådets förordning (EG) nr 318/2006 av den 20 februari 2006 om den gemensamma organisationen av marknaden för socker (14) bör därför tillåtas att bevilja statligt stöd till sockerbetsodlare under den tid då unionens övergångsstöd tillämpas. För att se till att medlemsstaterna inte beviljar ett statligt stöd som går längre än sockerbetsodlarnas behov, bör beslutet om totalsumman av detta statliga stöd även fortsättningsvis godkännas av kommissionen. Detta bör dock inte gälla Italien, där det maximala behovet för de mest produktiva sockerbetsodlarna som måste anpassa sig till marknadsvillkoren efter reformen har uppskattats till 11 euro per ton producerad sockerbeta. På grund av de särskilda problem som befaras uppstå i Italien bör bestämmelserna om system som gör det möjligt för sockerbetsodlarna att direkt eller indirekt ta del av det beviljade statliga stödet fortsätta att gälla. |
| --- | --- |

(131)

I medlemsstater där sockerkvoten minskar kraftigt kommer sockerbetsodlarna att ställas inför särskilt svåra anpassningsproblem. I sådana fall kommer unionens övergångsstöd till sockerbetsodlare som föreskrivs i förordning (EG) nr 73/2009 inte att vara tillräckligt för att helt motverka sockerbetsodlarnas svårigheter. Medlemsstater som minskat sina kvoter med mer än 50 % av den sockerkvot som fastställdes den 20 februari 2006 i bilaga III till rådets förordning (EG) nr 318/2006 av den 20 februari 2006 om den gemensamma organisationen av marknaden för socker (14) bör därför tillåtas att bevilja statligt stöd till sockerbetsodlare under den tid då unionens övergångsstöd tillämpas. För att se till att medlemsstaterna inte beviljar ett statligt stöd som går längre än sockerbetsodlarnas behov, bör beslutet om totalsumman av detta statliga stöd även fortsättningsvis godkännas av kommissionen. Detta bör dock inte gälla Italien, där det maximala behovet för de mest produktiva sockerbetsodlarna som måste anpassa sig till marknadsvillkoren efter reformen har uppskattats till 11 euro per ton producerad sockerbeta. På grund av de särskilda problem som befaras uppstå i Italien bör bestämmelserna om system som gör det möjligt för sockerbetsodlarna att direkt eller indirekt ta del av det beviljade statliga stödet fortsätta att gälla.

| (132) | I Finland påverkas sockerbetsodlingen av särskilda geografiska förhållanden och klimatförhållanden som kommer att inverka negativt på sektorn utöver de allmänna följderna av sockerreformen. Den medlemsstaten bör därför tillåtas att permanent bevilja landets sockerbetsodlare ett statligt stöd av lämplig storlek. |
| --- | --- |

(132)

I Finland påverkas sockerbetsodlingen av särskilda geografiska förhållanden och klimatförhållanden som kommer att inverka negativt på sektorn utöver de allmänna följderna av sockerreformen. Den medlemsstaten bör därför tillåtas att permanent bevilja landets sockerbetsodlare ett statligt stöd av lämplig storlek.

| (133) | De särskilda bestämmelserna om det stöd som Tyskland beviljar inom ramen för det tyska alkoholmonopolet skulle löpa ut den 31 december 2010. De volymer som säljs av monopolet har minskat sedan 2003 och destillerierna och de små och medelstora jordbruksföretag som försörjer dem med råvaror har gjort förberedelser för att börja verka på den fria marknaden. Eftersom mer tid behövs för att underlätta denna anpassning måste utfasningen av monopolet och stödet till dessa stödmottagare förlängas till och med den 31 december 2013. Vissa småskaliga icke tullplomberade brännerier, brännerianvändare och kooperativa fruktbrännerier som bidrar särskilt till att bevara det traditionella landskapet och den biologiska mångfalden genom att använda lokala råvaror bör få ta del av det stöd som beviljas inom monopolet till och med den 31 december 2017, då monopolet bör avskaffas. I detta syfte bör Tyskland från 2013 lägga fram en årlig utfasningsplan. |
| --- | --- |

(133)

De särskilda bestämmelserna om det stöd som Tyskland beviljar inom ramen för det tyska alkoholmonopolet skulle löpa ut den 31 december 2010. De volymer som säljs av monopolet har minskat sedan 2003 och destillerierna och de små och medelstora jordbruksföretag som försörjer dem med råvaror har gjort förberedelser för att börja verka på den fria marknaden. Eftersom mer tid behövs för att underlätta denna anpassning måste utfasningen av monopolet och stödet till dessa stödmottagare förlängas till och med den 31 december 2013. Vissa småskaliga icke tullplomberade brännerier, brännerianvändare och kooperativa fruktbrännerier som bidrar särskilt till att bevara det traditionella landskapet och den biologiska mångfalden genom att använda lokala råvaror bör få ta del av det stöd som beviljas inom monopolet till och med den 31 december 2017, då monopolet bör avskaffas. I detta syfte bör Tyskland från 2013 lägga fram en årlig utfasningsplan.

| (134) | Om en medlemsstat på sitt territorium önskar stödja åtgärder som främjar konsumtionen av mjölk och mjölkprodukter i unionen, bör dessa åtgärder kunna finansieras genom en avgift för saluförda kvantiteter som betalas av mjölkproducenterna på nationell nivå. |
| --- | --- |

(134)

Om en medlemsstat på sitt territorium önskar stödja åtgärder som främjar konsumtionen av mjölk och mjölkprodukter i unionen, bör dessa åtgärder kunna finansieras genom en avgift för saluförda kvantiteter som betalas av mjölkproducenterna på nationell nivå.

| (135) | Då det saknas EU-lagstiftning om formaliserade skriftliga avtal kan medlemsstaterna, inom sina egna avtalsrättsliga system, göra det obligatoriskt att använda sådana avtal, förutsatt att EU-lagstiftningen följs och framförallt att detta inte hindrar att den inre marknaden och den samlade marknadsordningen fungerar väl. Med tanke på de olika situationer som råder i EU i detta sammanhang bör det i enlighet med subsidiaritetsprincipen vara medlemsstaterna som fattar sådana beslut. För att garantera att det fastställs lämpliga minimikrav för sådana avtal och att den inre marknaden och den samlade marknadsordningen fungerar väl, bör dock vissa grundläggande villkor för användningen av sådana avtal fastställas på EU-nivå. Eftersom vissa mejerikooperativ i sina stadgar kan ha bestämmelser med liknande effekt bör de i sådana fall av förenklingsskäl undantas från avtalskravet. För att garantera att sådana system är effektiva när mellanhänder hämtar mjölk från mjölkproducenter för leverans till bearbetningsföretag, bör de tillämpas även i sådana fall. |
| --- | --- |

(135)

Då det saknas EU-lagstiftning om formaliserade skriftliga avtal kan medlemsstaterna, inom sina egna avtalsrättsliga system, göra det obligatoriskt att använda sådana avtal, förutsatt att EU-lagstiftningen följs och framförallt att detta inte hindrar att den inre marknaden och den samlade marknadsordningen fungerar väl. Med tanke på de olika situationer som råder i EU i detta sammanhang bör det i enlighet med subsidiaritetsprincipen vara medlemsstaterna som fattar sådana beslut. För att garantera att det fastställs lämpliga minimikrav för sådana avtal och att den inre marknaden och den samlade marknadsordningen fungerar väl, bör dock vissa grundläggande villkor för användningen av sådana avtal fastställas på EU-nivå. Eftersom vissa mejerikooperativ i sina stadgar kan ha bestämmelser med liknande effekt bör de i sådana fall av förenklingsskäl undantas från avtalskravet. För att garantera att sådana system är effektiva när mellanhänder hämtar mjölk från mjölkproducenter för leverans till bearbetningsföretag, bör de tillämpas även i sådana fall.

| (136) | Det behövs också adekvat information om läget på marknaden för humle i unionen och om hur marknaden förväntas utvecklas. Det bör därför finnas bestämmelser om registrering av samtliga leveransavtal för humle som producerats i gemenskapen. |
| --- | --- |

(136)

Det behövs också adekvat information om läget på marknaden för humle i unionen och om hur marknaden förväntas utvecklas. Det bör därför finnas bestämmelser om registrering av samtliga leveransavtal för humle som producerats i gemenskapen.

| (137) | För att förbättra förvaltningen av vinproduktionskapaciteten bör medlemsstaterna till kommissionen lämna en inventering av sin produktionskapacitet på grundval av ett vinodlingsregister. För att uppmuntra medlemsstaterna att lämna inventeringen ges stöd för omstrukturering och omställning endast till de medlemsstater som har lämnat inventeringen. Producenter av druvor avsedda för vinframställning och producenter av must och vin bör skicka in skördedeklarationer, så att den information som är nödvändig för att kunna göra relevanta politiska och administrativa val finns tillgänglig. Medlemsstaterna bör kunna kräva att försäljare av druvor för vinframställning varje år deklarerar vilka mängder som saluförts från den senaste skörden. Producenter av must och vin och andra näringsidkare än detaljhandlare måste deklarera sina lager av must och vin. |
| --- | --- |

(137)

För att förbättra förvaltningen av vinproduktionskapaciteten bör medlemsstaterna till kommissionen lämna en inventering av sin produktionskapacitet på grundval av ett vinodlingsregister. För att uppmuntra medlemsstaterna att lämna inventeringen ges stöd för omstrukturering och omställning endast till de medlemsstater som har lämnat inventeringen. Producenter av druvor avsedda för vinframställning och producenter av must och vin bör skicka in skördedeklarationer, så att den information som är nödvändig för att kunna göra relevanta politiska och administrativa val finns tillgänglig. Medlemsstaterna bör kunna kräva att försäljare av druvor för vinframställning varje år deklarerar vilka mängder som saluförts från den senaste skörden. Producenter av must och vin och andra näringsidkare än detaljhandlare måste deklarera sina lager av must och vin.

| (138) | För att de berörda produkterna ska kunna spåras i tillfredsställande utsträckning, särskilt med hänsyn till konsumentskyddet, bör det föreskrivas att alla produkter i vinsektorn som omfattas av denna förordning förses med ett följedokument vid omsättning inom unionen. |
| --- | --- |

(138)

För att de berörda produkterna ska kunna spåras i tillfredsställande utsträckning, särskilt med hänsyn till konsumentskyddet, bör det föreskrivas att alla produkter i vinsektorn som omfattas av denna förordning förses med ett följedokument vid omsättning inom unionen.

| (139) | Det är också lämpligt att på vissa villkor och för vissa produkter föreskriva åtgärder som ska vidtas om störningar uppstår eller förväntas uppstå på grund av betydande ändringar i den inre marknadens priser eller i fråga om noteringar eller priser på världsmarknaden. |
| --- | --- |

(139)

Det är också lämpligt att på vissa villkor och för vissa produkter föreskriva åtgärder som ska vidtas om störningar uppstår eller förväntas uppstå på grund av betydande ändringar i den inre marknadens priser eller i fråga om noteringar eller priser på världsmarknaden.

| (140) | Medlemsstaternas myndigheter bör ha ansvaret för att denna förordning följs och det bör göras möjligt för kommissionen att övervaka och framförallt säkerställa efterlevnaden i vinsektorn. |
| --- | --- |

(140)

Medlemsstaternas myndigheter bör ha ansvaret för att denna förordning följs och det bör göras möjligt för kommissionen att övervaka och framförallt säkerställa efterlevnaden i vinsektorn.

| (141) | Det måste inrättas en ram med särskilda åtgärder för etylalkohol som framställts av jordbruksprodukter, för att möjliggöra insamling av ekonomiska uppgifter och analys av statistisk information i syfte att övervaka marknaden. I den mån marknaden för etylalkohol som framställts av jordbruksprodukter är knuten till marknaden för etylalkohol i allmänhet, måste det också tillhandahållas upplysningar om marknaden för etylalkohol som inte framställts av jordbruksprodukter. |
| --- | --- |

(141)

Det måste inrättas en ram med särskilda åtgärder för etylalkohol som framställts av jordbruksprodukter, för att möjliggöra insamling av ekonomiska uppgifter och analys av statistisk information i syfte att övervaka marknaden. I den mån marknaden för etylalkohol som framställts av jordbruksprodukter är knuten till marknaden för etylalkohol i allmänhet, måste det också tillhandahållas upplysningar om marknaden för etylalkohol som inte framställts av jordbruksprodukter.

| (142) | De utgifter som medlemsstaterna ådrar sig genom de skyldigheter som följer av denna förordning bör finansieras av unionen i enlighet med rådets förordning (EG) nr 1290/2005 av den 21 juni 2005 om finansieringen av den gemensamma jordbrukspolitiken (15). |
| --- | --- |

(142)

De utgifter som medlemsstaterna ådrar sig genom de skyldigheter som följer av denna förordning bör finansieras av unionen i enlighet med rådets förordning (EG) nr 1290/2005 av den 21 juni 2005 om finansieringen av den gemensamma jordbrukspolitiken (15).

| (143) | För att öka de ekonomiska medel som är tillgängliga för vinsektorn enligt förordning (EG) nr 1698/2005, bör det gradvis överföras medel till den förordningens budget när de berörda beloppen är tillräckligt stora. |
| --- | --- |

(143)

För att öka de ekonomiska medel som är tillgängliga för vinsektorn enligt förordning (EG) nr 1698/2005, bör det gradvis överföras medel till den förordningens budget när de berörda beloppen är tillräckligt stora.

| (144) | Kommissionen bör ges befogenhet att vidta de åtgärder som krävs för att lösa särskilda praktiska problem i en nödsituation. |
| --- | --- |

(144)

Kommissionen bör ges befogenhet att vidta de åtgärder som krävs för att lösa särskilda praktiska problem i en nödsituation.

| (145) | Eftersom de gemensamma marknaderna för jordbruksprodukter ständigt utvecklas bör medlemsstaterna och kommissionen informera varandra om den relevanta utvecklingen och införa anmälningsmetoder för relevant utveckling och information. |
| --- | --- |

(145)

Eftersom de gemensamma marknaderna för jordbruksprodukter ständigt utvecklas bör medlemsstaterna och kommissionen informera varandra om den relevanta utvecklingen och införa anmälningsmetoder för relevant utveckling och information.

| (146) | För att undvika missbruk av de förmåner som föreskrivs i denna förordning, bör förmåner inte beviljas eller, beroende på situationen, bör de dras in om det konstateras att villkoren för att förmånerna ska kunna beviljas har utformats på ett konstlat sätt som strider mot syftet med denna förordning. |
| --- | --- |

(146)

För att undvika missbruk av de förmåner som föreskrivs i denna förordning, bör förmåner inte beviljas eller, beroende på situationen, bör de dras in om det konstateras att villkoren för att förmånerna ska kunna beviljas har utformats på ett konstlat sätt som strider mot syftet med denna förordning.

| (147) | För att garantera att skyldigheterna i denna förordning uppfylls behövs kontroller och administrativa åtgärder och sanktioner vid bristande efterlevnad liksom bestämmelser om ställande och frisläppande av säkerheter för att garantera en sund förvaltning av den samlade marknadsordningen inom den gemensamma jordbrukspolitiken. Bestämmelserna bör omfatta återvinning av felaktiga utbetalningar och rapporteringsskyldigheter för medlemsstaterna till följd av tillämpningen av denna förordning. |
| --- | --- |

(147)

För att garantera att skyldigheterna i denna förordning uppfylls behövs kontroller och administrativa åtgärder och sanktioner vid bristande efterlevnad liksom bestämmelser om ställande och frisläppande av säkerheter för att garantera en sund förvaltning av den samlade marknadsordningen inom den gemensamma jordbrukspolitiken. Bestämmelserna bör omfatta återvinning av felaktiga utbetalningar och rapporteringsskyldigheter för medlemsstaterna till följd av tillämpningen av denna förordning.

| (148) | Enligt förordning (EG) nr 1234/2007 kommer åtgärderna för marknadsförvaltningen i flera sektorer att löpa ut 2012. Efter det att förordning (EG) nr 1234/2007 upphört att gälla bör de relevanta bestämmelserna fortsätta att gälla till utgången av de berörda ordningarna. |
| --- | --- |

(148)

Enligt förordning (EG) nr 1234/2007 kommer åtgärderna för marknadsförvaltningen i flera sektorer att löpa ut 2012. Efter det att förordning (EG) nr 1234/2007 upphört att gälla bör de relevanta bestämmelserna fortsätta att gälla till utgången av de berörda ordningarna.

| (149) | För att säkerställa ett otvetydigt rättsläge när det gäller tillämpningen av reglerna om saluföring bör kommissionen fastställa vilket datum vissa bestämmelser i förordning (EG) nr 1234/2007 upphör att gälla för den berörda sektorn. |
| --- | --- |

(149)

För att säkerställa ett otvetydigt rättsläge när det gäller tillämpningen av reglerna om saluföring bör kommissionen fastställa vilket datum vissa bestämmelser i förordning (EG) nr 1234/2007 upphör att gälla för den berörda sektorn.

| (150) | För att säkerställa en smidig övergång från bestämmelserna om sektorerna för frukt och grönsaker i förordning (EG) nr 1234/2007 till bestämmelserna i denna förordning bör kommissionen ha befogenhet att anta övergångsbestämmelser. |
| --- | --- |

(150)

För att säkerställa en smidig övergång från bestämmelserna om sektorerna för frukt och grönsaker i förordning (EG) nr 1234/2007 till bestämmelserna i denna förordning bör kommissionen ha befogenhet att anta övergångsbestämmelser.

| (151) | Denna förordning bör tillämpas från och med ikraftträdandet. Bestämmelsen om inrättande av en allmän handelsnorm bör dock tillämpas först [ett år efter förordningens ikraftträdande]. |
| --- | --- |

(151)

Denna förordning bör tillämpas från och med ikraftträdandet. Bestämmelsen om inrättande av en allmän handelsnorm bör dock tillämpas först [ett år efter förordningens ikraftträdande].

| (152) | När det gäller avtalsförhållanden och producent- och branschorganisationer i sektorerna för mjölk och mjölkprodukter är de åtgärder som föreskrivs i denna förordning motiverade av de nuvarande ekonomiska förhållandena på mejerimarknaden och leveranskedjans struktur. De bör därför tillämpas under tillräckligt lång tid (både före och efter avskaffandet av mjölkkvoterna) för att de ska få full effekt. Eftersom åtgärderna är så pass omfattande bör de dock vara tillfälliga och det bör göras en översyn av hur de har fungerat och avgöras om de bör fortsätta att tillämpas. Detta bör behandlas i kommissionens rapporter om utvecklingen av mjölkmarknaden, som ska läggas fram senast den 30 juni 2014 och den 31 december 2018 och särskilt omfatta potentiella incitament för att uppmuntra jordbrukare att ingå gemensamma produktionsavtal. |
| --- | --- |

(152)

När det gäller avtalsförhållanden och producent- och branschorganisationer i sektorerna för mjölk och mjölkprodukter är de åtgärder som föreskrivs i denna förordning motiverade av de nuvarande ekonomiska förhållandena på mejerimarknaden och leveranskedjans struktur. De bör därför tillämpas under tillräckligt lång tid (både före och efter avskaffandet av mjölkkvoterna) för att de ska få full effekt. Eftersom åtgärderna är så pass omfattande bör de dock vara tillfälliga och det bör göras en översyn av hur de har fungerat och avgöras om de bör fortsätta att tillämpas. Detta bör behandlas i kommissionens rapporter om utvecklingen av mjölkmarknaden, som ska läggas fram senast den 30 juni 2014 och den 31 december 2018 och särskilt omfatta potentiella incitament för att uppmuntra jordbrukare att ingå gemensamma produktionsavtal.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

DEL I

INLEDANDE BESTÄMMELSER

Artikel 1

Tillämpningsområde

1.   Genom denna förordning upprättas gemensam marknadsordning för produkter inom följande sektorer, som förtecknas i bilaga I:

| a) | Spannmål, del I i bilaga I. |
| --- | --- |

a)

Spannmål, del I i bilaga I.

| b) | Ris, del II i bilaga I. |
| --- | --- |

b)

Ris, del II i bilaga I.

| c) | Socker, del III i bilaga I. |
| --- | --- |

c)

Socker, del III i bilaga I.

| d) | Torkat foder, del IV i bilaga I. |
| --- | --- |

d)

Torkat foder, del IV i bilaga I.

| e) | Utsäde, del V i bilaga I. |
| --- | --- |

e)

Utsäde, del V i bilaga I.

| f) | Humle, del VI i bilaga I. |
| --- | --- |

f)

Humle, del VI i bilaga I.

| g) | Olivolja och bordsoliver, del VII i bilaga I. |
| --- | --- |

g)

Olivolja och bordsoliver, del VII i bilaga I.

| h) | Lin och hampa, del VIII i bilaga I. |
| --- | --- |

h)

Lin och hampa, del VIII i bilaga I.

| i) | Frukt och grönsaker, del IX i bilaga I. |
| --- | --- |

i)

Frukt och grönsaker, del IX i bilaga I.

| j) | Bearbetad frukt och bearbetade grönsaker, del X i bilaga I. |
| --- | --- |

j)

Bearbetad frukt och bearbetade grönsaker, del X i bilaga I.

| k) | Bananer, del XI i bilaga I. |
| --- | --- |

k)

Bananer, del XI i bilaga I.

| l) | Vin, del XII i bilaga I. |
| --- | --- |

l)

Vin, del XII i bilaga I.

| m) | Levande växter och blomsterodlingsprodukter, del XIII i bilaga I (nedan kallad sektorn för levande växter). |
| --- | --- |

m)

Levande växter och blomsterodlingsprodukter, del XIII i bilaga I (nedan kallad sektorn för levande växter).

| n) | Råtobak, del XIV i bilaga I. |
| --- | --- |

n)

Råtobak, del XIV i bilaga I.

| o) | Nöt- och kalvkött, del XV i bilaga I. |
| --- | --- |

o)

Nöt- och kalvkött, del XV i bilaga I.

| p) | Mjölk och mjölkprodukter, del XVI i bilaga I. |
| --- | --- |

p)

Mjölk och mjölkprodukter, del XVI i bilaga I.

| q) | Griskött, del XVII i bilaga I. |
| --- | --- |

q)

Griskött, del XVII i bilaga I.

| r) | Får- och getkött, del XVIII i bilaga I. |
| --- | --- |

r)

Får- och getkött, del XVIII i bilaga I.

| s) | Ägg, del XIX i bilaga I. |
| --- | --- |

s)

Ägg, del XIX i bilaga I.

| t) | Fjäderfäkött, del XX i bilaga I. |
| --- | --- |

t)

Fjäderfäkött, del XX i bilaga I.

| u) | Andra produkter, del XXI i bilaga I. |
| --- | --- |

u)

Andra produkter, del XXI i bilaga I.

2.   Genom denna förordning fastställs särskilda åtgärder för följande sektorer, som förtecknas och när så krävs definieras i bilaga II:

| a) | Etylalkohol som framställts av jordbruksprodukter, del I i bilaga II (nedan kallad jordbruksalkoholsektorn). |
| --- | --- |

a)

Etylalkohol som framställts av jordbruksprodukter, del I i bilaga II (nedan kallad jordbruksalkoholsektorn).

| b) | Biodlingsprodukter, del II i bilaga II (nedan kallad sektorn för biodlingsprodukter). |
| --- | --- |

b)

Biodlingsprodukter, del II i bilaga II (nedan kallad sektorn för biodlingsprodukter).

| c) | Silkesodling, del III i bilaga II (nedan kallad sektorn för silkesodling). |
| --- | --- |

c)

Silkesodling, del III i bilaga II (nedan kallad sektorn för silkesodling).

3.   När det gäller potatis, färsk eller kyld, enligt KN-nummer 0701, ska kapitel II i del IV tillämpas.

Artikel 2

Definitioner

1.   I denna förordning ska de definitioner för respektive sektor, som förtecknas i bilaga III, gälla.

2.   I denna förordning avses med

a)   jordbrukare: jordbrukare enligt definitionen i artikel 2 a i förordning (EG) nr 73/2009,

b)   utbetalande organ: det eller de organ som utsetts av en medlemsstat i enlighet med förordning (EG) nr 1290/2005,

c)   interventionspris: det pris till vilket produkterna ska köpas in genom offentliga interventionsköp.

Artikel 3

Regleringsår

Regleringsåren ska ha följande löptid:

| a) | 1 januari–31 december under ett givet år för banansektorn. |
| --- | --- |

a)

1 januari–31 december under ett givet år för banansektorn.

| b) | 1 april–31 mars det påföljande året för






  i) | sektorn för torkat foder, |
| --- | --- | --- |

b)

1 april–31 mars det påföljande året för

i)

sektorn för torkat foder,

| ii) | sektorn för silkesodling, |
| --- | --- |

ii)

sektorn för silkesodling,

| c) | 1 juli–30 juni det påföljande året för






  i) | spannmålssektorn, |
| --- | --- | --- |

c)

1 juli–30 juni det påföljande året för

i)

spannmålssektorn,

| ii) | sektorn för utsäde, |
| --- | --- |

ii)

sektorn för utsäde,

| iii) | sektorn för olivolja och bordsoliver, |
| --- | --- |

iii)

sektorn för olivolja och bordsoliver,

| iv) | sektorn för lin och hampa, |
| --- | --- |

iv)

sektorn för lin och hampa,

| v) | sektorn för mjölk och mjölkprodukter. |
| --- | --- |

v)

sektorn för mjölk och mjölkprodukter.

| d) | 1 augusti–31 juli det påföljande året för vinsektorn, |
| --- | --- |

d)

1 augusti–31 juli det påföljande året för vinsektorn,

| e) | 1 september–31 augusti det påföljande året för rissektorn. |
| --- | --- |

e)

1 september–31 augusti det påföljande året för rissektorn.

| f) | 1 oktober–30 september det påföljande året för sockersektorn. |
| --- | --- |

f)

1 oktober–30 september det påföljande året för sockersektorn.

För att ta hänsyn till de särskilda förhållandena i sektorerna för frukt och grönsaker och bearbetad frukt och bearbetade grönsaker ska kommissionen, när så krävs,
  anta delegerade akter i enlighet med artikel 321 för att
  fastställa regleringsårens löptid för sådana produkter genom delegerade akter. [Ändr. 5]

Artikel 4

Delegerade befogenheter

För att ta hänsyn till de särskilda förhållandena i varje sektor och hantera förändringar i marknadssituationen får kommissionen genom delegerade akter
  som antagits i enlighet med artikel 321
  uppdatera definitionerna i del I i bilaga III.

Artikel 5

Genomförandebefogenheter

Kommissionen får, genom genomförandeakter
  som antagits i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 323.1a
  , [Ändr. 6]

| a) | fastställa omräkningstalen för ris vid olika bearbetningsstadier, bearbetningskostnaderna och biprodukternas värde, |
| --- | --- |

a)

fastställa omräkningstalen för ris vid olika bearbetningsstadier, bearbetningskostnaderna och biprodukternas värde,

| b) | anta alla nödvändiga åtgärder i samband med tillämpningen av omräkningskurser. |
| --- | --- |

b)

anta alla nödvändiga åtgärder i samband med tillämpningen av omräkningskurser.

DEL II

DEN INRE MARKNADEN

AVDELNING I

MARKNADSINTERVENTION

KAPITEL I

Offentlig intervention och privat lagring

Avsnitt I

Inledande bestämmelser om offentlig intervention och privat lagring

Artikel 6

Tillämpningsområde

1.   I detta kapitel fastställs bestämmelser rörande, i tillämpliga fall, uppköp inom ramen för offentlig intervention och beviljande av stöd för privat lagring inom följande sektorer:

| a) | Spannmål |
| --- | --- |

a)

Spannmål

| b) | Ris |
| --- | --- |

b)

Ris

| c) | Socker |
| --- | --- |

c)

Socker

| d) | Olivolja och bordsoliver |
| --- | --- |

d)

Olivolja och bordsoliver

| e) | Nöt- och kalvkött |
| --- | --- |

e)

Nöt- och kalvkött

| f) | Mjölk och mjölkprodukter |
| --- | --- |

f)

Mjölk och mjölkprodukter

| g) | Griskött |
| --- | --- |

g)

Griskött

| h) | Får- och getkött |
| --- | --- |

h)

Får- och getkött

2.   I detta kapitel avses med

a)   spannmål: spannmål som skördats i unionen,

b)   mjölk: komjölk som producerats i unionen,

c)   grädde: grädde som direkt och uteslutande är framställd av mjölk.

Artikel 7

Ursprung i EU

Om inte annat följer av artikel 6.2 ska endast produkter med ursprung i unionen berättiga till uppköp inom ramen för offentlig intervention eller beviljande av stöd för privat lagring.

Artikel 8

Referenspriser

1.   För produkter som omfattas av interventionsåtgärder enligt artikel 6.1 ska följande referenspriser tillämpas:

| a) | När det gäller spannmålssektorn: 101,31 EUR/ton. |
| --- | --- |

a)

När det gäller spannmålssektorn: 101,31 EUR/ton.

| b) | När det gäller paddyris, 150 EUR/ton för standardkvalitet enligt definitionen i punkt A i bilaga IV. |
| --- | --- |

b)

När det gäller paddyris, 150 EUR/ton för standardkvalitet enligt definitionen i punkt A i bilaga IV.

| c) | När det gäller socker:






  i) | för vitsocker: 404,4 EUR/ton från och med regleringsåret 2009/10, |
| --- | --- | --- |

c)

När det gäller socker:

i)

för vitsocker: 404,4 EUR/ton från och med regleringsåret 2009/10,

| ii) | för råsocker: 335,2 EUR/ton från och med regleringsåret 2009/10. |
| --- | --- |

ii)

för råsocker: 335,2 EUR/ton från och med regleringsåret 2009/10.

| d) | När det gäller nöt- och kalvköttssektorn: 2 224 EUR/ton för slaktkroppar av handjur av nötkreatur av kvaliteten R3 enligt den unionsskala för klassificering av slaktkroppar av vuxna nötkreatur som avses i artikel 34.1 a. |
| --- | --- |

d)

När det gäller nöt- och kalvköttssektorn: 2 224 EUR/ton för slaktkroppar av handjur av nötkreatur av kvaliteten R3 enligt den unionsskala för klassificering av slaktkroppar av vuxna nötkreatur som avses i artikel 34.1 a.

| e) | När det gäller sektorn för mjölk och mjölkprodukter:






  i) | 246,39 EUR/100 kg för smör. |
| --- | --- | --- |

e)

När det gäller sektorn för mjölk och mjölkprodukter:

i)

246,39 EUR/100 kg för smör.

| ii) | 169,80 EUR/100 kg för skummjölkspulver. |
| --- | --- |

ii)

169,80 EUR/100 kg för skummjölkspulver.

| f) | När det gäller grisköttssektorn: 1 509,39 EUR/ton för slaktkroppar av gris av standardkvalitet på grunval av slaktvikt och slaktkropparnas innehåll av magert kött i enlighet med den unionsskala för klassificering av slaktkroppar av gris som avses i artikel 34.1 b enligt följande:






  i) | Slaktkroppar som väger minst 60 men mindre än 120 kg: klass E i enlighet med punkt B.II i bilaga V. |
| --- | --- | --- |

f)

När det gäller grisköttssektorn: 1 509,39 EUR/ton för slaktkroppar av gris av standardkvalitet på grunval av slaktvikt och slaktkropparnas innehåll av magert kött i enlighet med den unionsskala för klassificering av slaktkroppar av gris som avses i artikel 34.1 b enligt följande:

i)

Slaktkroppar som väger minst 60 men mindre än 120 kg: klass E i enlighet med punkt B.II i bilaga V.

| ii) | Slaktkroppar som väger 120–180 kg: klass R i enlighet med punkt B.II i bilaga V. |
| --- | --- |

ii)

Slaktkroppar som väger 120–180 kg: klass R i enlighet med punkt B.II i bilaga V.

2.   Referenspriserna för spannmål och ris enligt punkterna 1 a och 1 b ska avse grossistledet för varor, fritt lager, före lossning. Dessa referenspriser ska gälla för alla de interventionsorter i unionen som avses i artikel 30.

3.   De referenspriser som fastställs i punkt 1 c leden i och ii ska tillämpas på socker i lösvikt av standardkvalitet enligt definitionen i punkt B i bilaga IV, fritt fabriken.

4.   De referenspriser som fastställs i punkt 1 i denna artikel får med tillämpning av förfarandet i artikel 43.2 i fördraget ändras mot bakgrund av produktions- och marknadsutvecklingen.

Artikel 9

Prisrapportering på sockermarknaden

Kommissionen ska genom genomförandeakter,
  som antagits i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 323.1a
  , inrätta ett informationssystem för priser på sockermarknaden, inklusive ett system för offentliggörande av prisnivåer för sockermarknaden.

Systemet ska basera sig på information från företag som producerar vitsocker eller från andra aktörer inom sockerhandeln. Informationen ska omfattas av sekretess.

Kommissionen ska se till att den offentliggjorda informationen inte gör det möjligt att identifiera enskilda företags eller aktörers priser.

Avsnitt II

Offentlig intervention

Underavsnitt I

Allmänna bestämmelser

Artikel 10

Produkter som berättigar till offentlig intervention

Offentlig intervention ska tillämpas i fråga om följande produkter om inte annat följer av detta avsnitt och de ytterligare krav och villkor som ska fastställas av kommissionen genom delegerade akter och genomförandeakter i enlighet med artiklarna 31 och 32:

| a) | Vanligt vete, durumvete, korn, majs och sorghum. |
| --- | --- |

a)

Vanligt vete, durumvete, korn, majs och sorghum.

| b) | Paddyris. |
| --- | --- |

b)

Paddyris.

| c) | Färskt eller kylt nöt- och kalvkött med KN-numren 0201 10 00 och 0201 20 20 till 0201 20 50. |
| --- | --- |

c)

Färskt eller kylt nöt- och kalvkött med KN-numren 0201 10 00 och 0201 20 20 till 0201 20 50.

| d) | Smör som direkt och uteslutande är framställt av pastöriserad grädde i ett godkänt företag i unionen och som har en lägsta smörfetthalt av 82 viktprocent och en högsta vattenhalt av 16 viktprocent. |
| --- | --- |

d)

Smör som direkt och uteslutande är framställt av pastöriserad grädde i ett godkänt företag i unionen och som har en lägsta smörfetthalt av 82 viktprocent och en högsta vattenhalt av 16 viktprocent.

| e) | Skummjölkspulver av högsta kvalitet som framställts genom spraytorkning i ett godkänt företag i unionen och med en lägsta proteinhalt på 34,0 viktprocent beräknat på den fettfria torrsubstansen. |
| --- | --- |

e)

Skummjölkspulver av högsta kvalitet som framställts genom spraytorkning i ett godkänt företag i unionen och med en lägsta proteinhalt på 34,0 viktprocent beräknat på den fettfria torrsubstansen.

Underavsnitt II

Inledande av uppköp

Artikel 11

Perioder för offentlig intervention

Offentlig intervention får ske under följande perioder:

| a) | 1 november–31 maj när det gäller spannmål. |
| --- | --- |

a)

1 november–31 maj när det gäller spannmål.

| b) | 1 april–31 juli när det gäller paddyris. |
| --- | --- |

b)

1 april–31 juli när det gäller paddyris.

| c) | Fortlöpande under alla regleringsår när det gäller nöt- och kalvkött. |
| --- | --- |

c)

Fortlöpande under alla regleringsår när det gäller nöt- och kalvkött.

| d) | 1 mars–31 augusti när det gäller smör och skummjölkspulver. |
| --- | --- |

d)

1 mars–31 augusti när det gäller smör och skummjölkspulver.

Artikel 12

Inledande av offentlig intervention

1.   Under de perioder som anges i artikel 11 får offentlig intervention ske enligt följande:

| a) | Intervention avseende vanligt vete. |
| --- | --- |

a)

Intervention avseende vanligt vete.

| b) | Intervention avseende durumvete, korn, majs, sorghum, paddyris, socker, smör och skummjölkspulver upp till de interventionsgränser som anges i artikel 13.1. |
| --- | --- |

b)

Intervention avseende durumvete, korn, majs, sorghum, paddyris, socker, smör och skummjölkspulver upp till de interventionsgränser som anges i artikel 13.1.

| c) | Intervention avseende nöt- och kalvkött som inleds av kommissionen genom genomförandeakter och

  som antagits
  utan bistånd av den kommitté som avses i artikel 323.1

  tillämpning av artikel 323
  , om det genomsnittliga marknadspris för nöt- och kalvkött i en medlemsstat eller i en region i en medlemsstat som noteras på grundval av den unionsskala för klassificering av slaktkroppar som avses i artikel 34.1 för en representativ period är lägre än 1 560 EUR/ton
  ; man måste särskilt uppmärksamma principen om territoriell sammanhållning för att ta hänsyn till följderna på regionala marknader, vars ekonomier i stor utsträckning är beroende av detta slags produkt
  . [Ändr. 7] |
| --- | --- |

c)

Intervention avseende nöt- och kalvkött som inleds av kommissionen genom genomförandeakter och

  som antagits
  utan bistånd av den kommitté som avses i artikel 323.1

  tillämpning av artikel 323
  , om det genomsnittliga marknadspris för nöt- och kalvkött i en medlemsstat eller i en region i en medlemsstat som noteras på grundval av den unionsskala för klassificering av slaktkroppar som avses i artikel 34.1 för en representativ period är lägre än 1 560 EUR/ton
  ; man måste särskilt uppmärksamma principen om territoriell sammanhållning för att ta hänsyn till följderna på regionala marknader, vars ekonomier i stor utsträckning är beroende av detta slags produkt
  . [Ändr. 7]

2.   Offentlig intervention avseende nöt- och kalvkött enligt punkt 1 c ska avslutas av kommissionen genom genomförandeakter
  som antas utan tillämpning av artikel 323

  och utan bistånd av den kommitté som avses i artikel 323.1, om de villkor som anges i punkt 1 b inte längre uppfylls under en representativ period.

Artikel 13

Kvantitetsgränser för intervention

1.   Uppköpen inom ramen för offentlig intervention ska begränsas till följande kvantiteter:

| a) | 0 ton under var och en av de perioder som anges i artikel 11 a respektive 11 b när det gäller durumvete, korn, majs, sorghum och paddyris. |
| --- | --- |

a)

0 ton under var och en av de perioder som anges i artikel 11 a respektive 11 b när det gäller durumvete, korn, majs, sorghum och paddyris.

| b) | 30 000 ton under var och en av de perioder som anges i artikel 11 d när det gäller smör. |
| --- | --- |

b)

30 000 ton under var och en av de perioder som anges i artikel 11 d när det gäller smör.

| c) | 109 000 ton under var och en av de perioder som anges i artikel 11 d när det gäller skummjölkspulver. |
| --- | --- |

c)

109 000 ton under var och en av de perioder som anges i artikel 11 d när det gäller skummjölkspulver.

2.   När det gäller de produkter som anges i punkt 1 får kommissionen genom genomförandeakter,
  som antagits i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 323.1a
  , besluta om fortsatt offentlig intervention utöver de kvantiteter som anges i den punkten om situationen på marknaden, och i synnerhet marknadsprisernas utveckling, så kräver.

Underavsnitt III

Interventionspriser

Artikel 14

Interventionspriser

1.   Interventionspriset

| a) | för vanligt vete ska motsvara referenspriset för en erbjuden maximikvantitet på 3 miljoner ton per period för intervention såsom de fastställs i artikel 11 a, |
| --- | --- |

a)

för vanligt vete ska motsvara referenspriset för en erbjuden maximikvantitet på 3 miljoner ton per period för intervention såsom de fastställs i artikel 11 a,

| b) | för smör ska motsvara 90 % av referenspriset för mängder som erbjuds inom gränsen i artikel 13.1 b, |
| --- | --- |

b)

för smör ska motsvara 90 % av referenspriset för mängder som erbjuds inom gränsen i artikel 13.1 b,

| c) | för skummjölkspulver ska motsvara referenspriset för mängder som erbjuds inom gränsen i artikel 13.1 c. |
| --- | --- |

c)

för skummjölkspulver ska motsvara referenspriset för mängder som erbjuds inom gränsen i artikel 13.1 c.

2.   Kommissionen ska, genom genomförandeakter
  som antagits i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 323.1a
  , fastställa interventionspriser och interventionskvantiteter för följande produkter genom anbudsförfaranden:

| a) | Vanligt vete i mängder som överstiger den erbjudna maximikvantiteten på 3 miljoner ton per interventionsperiod enligt artikel 11 a. |
| --- | --- |

a)

Vanligt vete i mängder som överstiger den erbjudna maximikvantiteten på 3 miljoner ton per interventionsperiod enligt artikel 11 a.

| b) | Durumvete, korn, majs, sorghum och paddyris genom tillämpning av artikel 13.2. |
| --- | --- |

b)

Durumvete, korn, majs, sorghum och paddyris genom tillämpning av artikel 13.2.

| c) | Nöt- och kalvkött. |
| --- | --- |

c)

Nöt- och kalvkött.

| d) | Smör i erbjudna mängder som överstiger gränsen i artikel 13.1 b genom tillämpning av artikel 13.2. |
| --- | --- |

d)

Smör i erbjudna mängder som överstiger gränsen i artikel 13.1 b genom tillämpning av artikel 13.2.

| e) | Skummjölkpulver i erbjudna mängder som överstiger gränsen i artikel 13.1 c genom tillämpning av artikel 13.2. |
| --- | --- |

e)

Skummjölkpulver i erbjudna mängder som överstiger gränsen i artikel 13.1 c genom tillämpning av artikel 13.2.

Under särskilda omständigheter får kommissionen genom tillämpningsakter
  som antagits i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 323.1a
  fastställa att ett anbudsförfarande endast ska omfatta en medlemsstat eller en region i en medlemsstat eller att interventionspriserna och interventionskvantiteterna ska fastställas per medlemsstat eller region i en medlemsstat på grundval av noterade genomsnittliga marknadspriser.

3.   De högsta uppköpspriser som fastställs i enlighet med anbudsförfarandena i punkt 2 får inte överskrida följande värden:

| a) | När det gäller spannmål och paddyris: respektive referenspris. |
| --- | --- |

a)

När det gäller spannmål och paddyris: respektive referenspris.

| b) | När det gäller nöt- och kalvkött: det genomsnittliga marknadspris som noteras i en medlemsstat eller i en region i en medlemsstat med tillägg av ett belopp som kommissionen genom genomförandeakter
  som antagits i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 323.1a
  ska fastställa på grundval av objektiva kriterier. |
| --- | --- |

b)

När det gäller nöt- och kalvkött: det genomsnittliga marknadspris som noteras i en medlemsstat eller i en region i en medlemsstat med tillägg av ett belopp som kommissionen genom genomförandeakter
  som antagits i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 323.1a
  ska fastställa på grundval av objektiva kriterier.

| c) | När det gäller smör: 90 % av referenspriset. |
| --- | --- |

c)

När det gäller smör: 90 % av referenspriset.

| d) | När det gäller skummjölkspulver: referenspriset. |
| --- | --- |

d)

När det gäller skummjölkspulver: referenspriset.

4.   De interventionspriser som avses i punkterna 1, 2 och 3 ska

| a) | för spannmål inte påverka prishöjningar eller prissänkningar av kvalitetsskäl, och |
| --- | --- |

a)

för spannmål inte påverka prishöjningar eller prissänkningar av kvalitetsskäl, och

| b) | för paddyris höjas eller sänkas i enlighet därmed om kvaliteten på produkter som erbjuds det utbetalande organet skiljer sig från standardkvaliteten enligt punkt A i bilaga IV. Dessutom får kommissionen genom delegerade akter
  som antagits i enlighet med artikel 321
  fastställa höjningar och sänkningar av interventionspriset för att säkerställa att produktionen inriktas på vissa sorter. |
| --- | --- |

b)

för paddyris höjas eller sänkas i enlighet därmed om kvaliteten på produkter som erbjuds det utbetalande organet skiljer sig från standardkvaliteten enligt punkt A i bilaga IV. Dessutom får kommissionen genom delegerade akter
  som antagits i enlighet med artikel 321
  fastställa höjningar och sänkningar av interventionspriset för att säkerställa att produktionen inriktas på vissa sorter.

Underavsnitt IV

Avsättning av interventionsprodukter

Artikel 15

Allmänna principer

Avsättning av produkter som köpts upp inom ramen för offentlig intervention ska ske på ett sådant sätt att det inte uppstår några störningar på marknaden och att uppköparna garanteras lika tillträde till varorna och likabehandling och med beaktande av de åtaganden som följer av avtal som ingåtts enligt artikel 218 i fördraget.

Artikel 16

Avsättning av socker

De utbetalande organen får endast sälja socker som köpts upp inom ramen för offentlig intervention till ett pris som är högre än det fastställda referenspriset för det regleringsår då försäljningen sker.

För att ta tillvara särskilda möjligheter att avsätta interventionslager utan att marknaden störs, får kommissionen dock genom delegerade akter
  som antagits i enlighet med artikel 321
  besluta att de utbetalande organen

| a) | får sälja sockret till ett pris som motsvarar eller är lägre än det referenspris som avses i första stycket, om sockret är avsett






  i) | att användas som djurfoder, |
| --- | --- | --- |

a)

får sälja sockret till ett pris som motsvarar eller är lägre än det referenspris som avses i första stycket, om sockret är avsett

i)

att användas som djurfoder,

| ii) | att exporteras, antingen utan ytterligare bearbetning eller efter bearbetning till produkter som förtecknas i bilaga I till fördraget eller till varor som förtecknas i del III i bilaga XVII till denna förordning, eller |
| --- | --- |

ii)

att exporteras, antingen utan ytterligare bearbetning eller efter bearbetning till produkter som förtecknas i bilaga I till fördraget eller till varor som förtecknas i del III i bilaga XVII till denna förordning, eller

| iii) | för industriellt bruk enligt artikel 55. |
| --- | --- |

iii)

för industriellt bruk enligt artikel 55.

| b) | får göra obearbetat socker som de innehar tillgängligt för konsumtion som livsmedel på unionens inre marknad, för välgörenhetsorganisationer – som ska vara erkända av den berörda medlemsstaten eller, om en medlemsstat inte har erkänt någon sådan organisation, av kommissionen – till ett pris som är lägre än det gällande referenspriset eller gratis för distribution som ett led i individuella katastrofbiståndsinsatser. |
| --- | --- |

b)

får göra obearbetat socker som de innehar tillgängligt för konsumtion som livsmedel på unionens inre marknad, för välgörenhetsorganisationer – som ska vara erkända av den berörda medlemsstaten eller, om en medlemsstat inte har erkänt någon sådan organisation, av kommissionen – till ett pris som är lägre än det gällande referenspriset eller gratis för distribution som ett led i individuella katastrofbiståndsinsatser.

Underavsnitt V

Utdelning till de sämst ställda i unionen

Artikel 17

Ordning för livsmedelsutdelning till de sämst ställda i unionen

1.   En stödordning ska upprättas under vilken livsmedel får delas ut till de sämst ställda i unionen via organisationer som utses av medlemsstaterna. Produkter i interventionslager ska ställas till förfogande för detta ändamål, men om interventionslagren inte lämpar sig för utdelning av livsmedel inom ramen för denna ordning, ska livsmedel köpas upp på marknaden.

Vid tillämpning av första stycket ska med ”sämst ställda” avses fysiska personer, dvs. individer eller familjer, eller grupper bestående av sådana personer, som på grundval av kriterier som antagits av de nationella behöriga myndigheterna konstaterats eller erkänts vara, eller enligt kriterier som tillämpas av de utsedda organisationerna och som godkänts av de behöriga myndigheterna, bedömts vara beroende av socialt eller ekonomiskt stöd.

2.   Medlemsstater som önskar delta i ordningen i punkt 1 ska lämna in program för livsmedelsutdelning till kommissionen med uppgifter om

| a) | programmets huvuddrag och mål, |
| --- | --- |

a)

programmets huvuddrag och mål,

| b) | vilka organisationer som utsetts, |
| --- | --- |

b)

vilka organisationer som utsetts,

| c) | ansökningarna avseende de livsmedelsmängder som ska delas ut under en treårsperiod samt andra relevanta upplysningar. |
| --- | --- |

c)

ansökningarna avseende de livsmedelsmängder som ska delas ut under en treårsperiod samt andra relevanta upplysningar.

Medlemsstaterna ska välja livsmedel utifrån objektiva kriterier, även livsmedlens näringsvärde och hur lämpade de är för utdelning. I detta syfte får medlemsstaterna ge företräde för produkter med ursprung i EU.

3.   Kommissionen ska anta treårsplaner utifrån den ansökan som medlemsstaterna lämnar in i enlighet med punkt 2 första stycket och annan information som anses relevant.

Varje treårsplan ska innehålla uppgifter om unionens årliga ekonomiska anslag per medlemsstat och medlemsstaternas minsta årliga ekonomiska bidrag. Anslagen för planens andra och tredje år ska vara preliminära.

De medlemsstater som deltar i ordningen ska varje år bekräfta den ansökan som avses i punkt 2 första stycket led c. Efter en sådan bekräftelse ska kommissionen besluta om de slutgiltiga anslagen för varje påföljande år inom ramen för de budgetanslag som står till förfogande.

I treårsplanerna ska det fastställas att livsmedel som omfattas av treårsplanen och som inte är tillgängliga i interventionslagren i de medlemsstater där de begärs, ska överföras från medlemsstater där de finns i interventionslager.

En treårsplan får ses över mot bakgrund av ändrade förhållanden som påverkar dess tillämpning.

4.   De organisationer som utses av medlemsstaterna enligt punkt 1 får inte vara affärsdrivande.

Livsmedlen ska gratis ställas till förfogande för dessa organisationer.

Utdelningen av livsmedel till de sämst ställda ska

| a) | vara gratis, eller |
| --- | --- |

a)

vara gratis, eller

| b) | ske till ett pris som under inga omständigheter överstiger vad som kan anses berättigat med hänsyn till de kostnader som de utsedda organisationerna ådrar sig i samband med genomförandet av åtgärden, andra än de kostnader som kan täckas i enlighet med punkt 7 andra stycket leden a och b. |
| --- | --- |

b)

ske till ett pris som under inga omständigheter överstiger vad som kan anses berättigat med hänsyn till de kostnader som de utsedda organisationerna ådrar sig i samband med genomförandet av åtgärden, andra än de kostnader som kan täckas i enlighet med punkt 7 andra stycket leden a och b.

5.   De medlemsstater som deltar ska

| a) | till kommissionen överlämna en årlig rapport om genomförandet av ordningen, och |
| --- | --- |

a)

till kommissionen överlämna en årlig rapport om genomförandet av ordningen, och

| b) | i god tid underrätta kommissionen om sådan utveckling som påverkar genomförandet av livsmedelsutdelningsprogrammen. |
| --- | --- |

b)

i god tid underrätta kommissionen om sådan utveckling som påverkar genomförandet av livsmedelsutdelningsprogrammen.

6.   Unionen ska samfinansiera de kostnader som är stödberättigande enligt ordningen. Samfinansieringen ska varken

| a) | överstiga sammanlagt 500 miljoner EUR per budgetår, eller |
| --- | --- |

a)

överstiga sammanlagt 500 miljoner EUR per budgetår, eller

| b) | överstiga 75 % av de stödberättigande kostnaderna eller 90 % av dessa kostnader i de medlemsstater som är berättigade till finansiering från Sammanhållningsfonden under perioden 2007–2013 i enlighet med förteckningen i bilaga I till kommissionens beslut 2006/596/EG (16). |
| --- | --- |

b)

överstiga 75 % av de stödberättigande kostnaderna eller 90 % av dessa kostnader i de medlemsstater som är berättigade till finansiering från Sammanhållningsfonden under perioden 2007–2013 i enlighet med förteckningen i bilaga I till kommissionens beslut 2006/596/EG (16).

7.   De kostnader som berättigar till stöd inom ramen för ordningen ska vara

| a) | kostnaden för livsmedel som frisläpps ur interventionslager, |
| --- | --- |

a)

kostnaden för livsmedel som frisläpps ur interventionslager,

| b) | kostnaden för livsmedel som köps upp på marknaden, och |
| --- | --- |

b)

kostnaden för livsmedel som köps upp på marknaden, och

| c) | kostnaderna för transporten av livsmedel i interventionslager mellan medlemsstater när så krävs. |
| --- | --- |

c)

kostnaderna för transporten av livsmedel i interventionslager mellan medlemsstater när så krävs.

Inom ramarna för de ekonomiska resurser som är tillgängliga för genomförandet av treårsplanen i varje medlemsstat, får de nationella behöriga myndigheterna betrakta följande kostnader som stödberättigande:

| a) | Kostnaderna för transport av livsmedel till de utsedda organisationernas lagerlokaler. |
| --- | --- |

a)

Kostnaderna för transport av livsmedel till de utsedda organisationernas lagerlokaler.

| b) | De utsedda organisationernas följande kostnader, i den utsträckning de är direkt kopplade till genomförandet av planen:






  i) | Administrativa kostnader. |
| --- | --- | --- |

b)

De utsedda organisationernas följande kostnader, i den utsträckning de är direkt kopplade till genomförandet av planen:

i)

Administrativa kostnader.

| ii) | Kostnaderna för transporten från de utsedda organisationernas lagerlokaler till den slutliga utdelningsplatsen. |
| --- | --- |

ii)

Kostnaderna för transporten från de utsedda organisationernas lagerlokaler till den slutliga utdelningsplatsen.

| iii) | Lagringskostnader. |
| --- | --- |

iii)

Lagringskostnader.

8.   Medlemsstaterna ska utföra administrativa och fysiska kontroller för att säkerställa att planen genomförs i enlighet med gällande regler och ska besluta vilka sanktioner som ska vidtas vid oegentligheter.

9.   Förpackningarna med livsmedel som delas ut inom ramen för planerna ska, liksom utdelningsplatserna, vara tydligt märkta med ”EU-stöd” och bära Europeiska unionens emblem.

10.   Unionsordningen ska gälla utan att det påverkar tillämpningen av nationella ordningar för livsmedelsutdelning till de sämst ställda i enlighet med unionslagstiftningen.

Artikel 18

Delegerade befogenheter

1.   För att säkerställa att de budgetmedel som är avsatta för ordningen i artikel 17 används effektivt, ska kommissionen genom delegerade akter
  som antagits i enlighet med artikel 321
  bestämma vilken metod som ska användas vid beräkningen av den totala fördelningen av resurser till medlemsstaterna, inklusive utdelningen av interventionsprodukter och finansiella medel för uppköp av livsmedel på marknaden. Den ska också fastställa bokföringsvärdet av produkter som frisläpps från interventionslagren, och vilken metod som ska användas vid omfördelning av resurser mellan medlemsstaterna till följd av en översyn av treårsplanen.

2.   För att säkerställa att de budgetmedel som är avsatta för ordningen i artikel 17 används ändamålsenligt och effektivt, och för att garantera aktörernas rättigheter och skyldigheter, ska kommissionen genom delegerade akter
  i enlighet med artikel 321
  anta bestämmelser enligt vilka anbudsförfaranden alltid krävs i samband med genomförandet av ordningen för livsmedelsutdelning, bestämmelser om den säkerhet som kommer att ställas av anbudsgivarna, och bestämmelser om de påföljder, minskningar och uteslutningar som kommer att tillämpas av medlemsstaterna, framför allt i samband med att tidsfristerna för uttag av produkter ur interventionslager inte efterlevs och vid allvarliga brister eller oegentligheter i samband med genomförandet av treårsplanen.

Artikel 19

Genomförandebefogenheter

Kommissionen ska genom genomförandeakter
  i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 323.1a
  anta bestämmelser som gör att treårsplanen och de nationella ordningarna om livsmedelsutdelning som avses i artikel 17 genomförs enhetligt. Sådana rättsakter ska omfatta

| a) | närmare föreskrifter och förfaranden för antagande och översyn av treårsplanerna, inklusive relevanta tidsfrister, |
| --- | --- |

a)

närmare föreskrifter och förfaranden för antagande och översyn av treårsplanerna, inklusive relevanta tidsfrister,

| b) | antagande och översyn av treårsplanerna, liksom de slutgiltiga anslag som avses i artikel 17.3 tredje stycket, |
| --- | --- |

b)

antagande och översyn av treårsplanerna, liksom de slutgiltiga anslag som avses i artikel 17.3 tredje stycket,

| c) | bestämmelser om ytterligare beståndsdelar i treårsplanerna, regler för leverans av livsmedel, samt förfaranden och tidsfrister i samband med uttag av interventionsprodukter och överföringar mellan medlemsstater, |
| --- | --- |

c)

bestämmelser om ytterligare beståndsdelar i treårsplanerna, regler för leverans av livsmedel, samt förfaranden och tidsfrister i samband med uttag av interventionsprodukter och överföringar mellan medlemsstater,

| d) | bestämmelser om formatet för de årliga genomföranderapporterna och de nationella ordningarna för livsmedelsutdelning, |
| --- | --- |

d)

bestämmelser om formatet för de årliga genomföranderapporterna och de nationella ordningarna för livsmedelsutdelning,

| e) | närmare föreskrifter för återbetalning av de kostnader som avses i artikel 17.7 andra stycket, inklusive finansieringstak och tidsfrister, |
| --- | --- |

e)

närmare föreskrifter för återbetalning av de kostnader som avses i artikel 17.7 andra stycket, inklusive finansieringstak och tidsfrister,

| f) | enhetliga villkor avseende anbudsinfordran, inklusive villkor som rör livsmedel och leveransen av livsmedel, |
| --- | --- |

f)

enhetliga villkor avseende anbudsinfordran, inklusive villkor som rör livsmedel och leveransen av livsmedel,

| g) | bestämmelser om administrativa och fysiska kontroller som medlemsstaterna ska utföra, |
| --- | --- |

g)

bestämmelser om administrativa och fysiska kontroller som medlemsstaterna ska utföra,

| h) | enhetliga bestämmelser om förfaranden och tidsfrister för betalning, minskningar vid bristande efterlevnad, räkenskapsbestämmelser och förfaranden för överföringar mellan medlemsstater, inklusive en beskrivning av de uppgifter som de nationella interventionsorganen ska utföra, |
| --- | --- |

h)

enhetliga bestämmelser om förfaranden och tidsfrister för betalning, minskningar vid bristande efterlevnad, räkenskapsbestämmelser och förfaranden för överföringar mellan medlemsstater, inklusive en beskrivning av de uppgifter som de nationella interventionsorganen ska utföra,

| i) | enhetliga villkor för tillämpningen av artikel 17.9.] |
| --- | --- |

i)

enhetliga villkor för tillämpningen av artikel 17.9.]

Avsnitt III

Privat lagring

Underavsnitt I

Obligatoriskt stöd

Artikel 20

Stödberättigande produkter

Stöd för privat lagring ska beviljas för följande produkter om inte annat följer av de villkor som fastställs i detta avsnitt och de ytterligare krav och villkor som ska fastställas av kommissionen genom delegerade akter och genomförandeakter i enlighet med artiklarna 31 och 32:

| i) | Osaltat smör som är framställt av grädde eller mjölk i ett godkänt företag i unionen med en lägsta smörfetthalt av 82 viktprocent, en högsta fettfri mjölktorrsubstans av 2 viktprocent och en högsta vattenhalt av 16 viktprocent. |
| --- | --- |

i)

Osaltat smör som är framställt av grädde eller mjölk i ett godkänt företag i unionen med en lägsta smörfetthalt av 82 viktprocent, en högsta fettfri mjölktorrsubstans av 2 viktprocent och en högsta vattenhalt av 16 viktprocent.

| ii) | Saltat smör som är framställt av grädde eller mjölk i ett godkänt företag i unionen med en lägsta smörfetthalt av 80 viktprocent, en högsta fettfri mjölktorrsubstans av 2 viktprocent, en högsta vattenhalt av 16 viktprocent och en högsta salthalt av 2 viktprocent. |
| --- | --- |

ii)

Saltat smör som är framställt av grädde eller mjölk i ett godkänt företag i unionen med en lägsta smörfetthalt av 80 viktprocent, en högsta fettfri mjölktorrsubstans av 2 viktprocent, en högsta vattenhalt av 16 viktprocent och en högsta salthalt av 2 viktprocent.

Artikel 21

Villkor och stödnivå för smör

Åtgärder för att fastställa stödet för smör ska vidtas av rådet i enlighet med artikel 43.3 i fördraget.

  Stödbelopp för privat lagring av smör ska fastställas av kommissionen genom genomförandeakter som antagits i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 323.1a, med hänsyn till lagringskostnaderna och den sannolika prisutvecklingen för färskt smör och lagrat smör.

Om marknaden utvecklas ogynnsamt vid utlagringen, och denna utveckling inte kunde förutses vid tiden för inlagringen, får kommissionen öka stödet genom genomförandeakter som antagits i enlighet med artikel 323.1a. [Ändr. 8]

Underavsnitt II

Icke obligatoriskt stöd

Artikel 22

Stödberättigande produkter

1.   Stöd för privat lagring får beviljas i fråga om följande produkter om inte annat följer av de villkor som fastställs i detta avsnitt och de ytterligare krav och villkor som ska fastställas av kommissionen genom delegerade akter och genomförandeakter i enlighet med artiklarna 31 och 32:

| a) | Vitsocker. |
| --- | --- |

a)

Vitsocker.

| b) | Olivolja. |
| --- | --- |

b)

Olivolja.

| c) | Färskt eller kylt kött av fullvuxna nötkreatur i form av slaktkroppar, halva slaktkroppar, kompenserade kvartsparter, framkvartsparter eller bakkvartsparter klassificerade enligt den unionsskala för klassificering av slaktkroppar av vuxna nötkreatur som avses i artikel 34.1 a. |
| --- | --- |

c)

Färskt eller kylt kött av fullvuxna nötkreatur i form av slaktkroppar, halva slaktkroppar, kompenserade kvartsparter, framkvartsparter eller bakkvartsparter klassificerade enligt den unionsskala för klassificering av slaktkroppar av vuxna nötkreatur som avses i artikel 34.1 a.

| d) | Griskött |
| --- | --- |

d)

Griskött

| e) | Får- och getkött. |
| --- | --- |

e)

Får- och getkött.

För att ta hänsyn till de särskilda egenskaperna hos kött av fullvuxna nötkreatur, får kommissionen genom delegerade akter
  som antagits i enlighet med artikel 321
  ändra förteckningen över produkter i första stycket led c om marknadssituationen kräver det.

2.   Kommissionen ska genom genomförandeakter
  som antagits i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 323.1a
  fastställa det stöd för privat lagring som avses i punkt 1 i förväg eller genom anbudsförfaranden.

Artikel 23

Villkor för vitsocker

1.   Kommissionen får, genom genomförandeakter
  som antagits i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 323.1a
  och med hänsyn till marknadssituationen, besluta att bevilja stöd för lagring av vitsocker till företag som har tilldelats en sockerkvot, om det genomsnittliga unionspris som noterats för vitsocker understiger referenspriset under en representativ period och väntas ligga kvar på den nivån.

2.   Socker som under ett regleringsår lagras i enlighet med punkt 1 får inte omfattas av andra lagringsåtgärder i enlighet med artikel 45 eller 56.

Artikel 24

Villkor för olivolja

Vid allvarliga störningar på marknaden i vissa regioner i unionen får kommissionen genom genomförandeakter
  som antagits i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 323.1a
  besluta att tillåta medlemsstater att ingå avtal med organ som de har godkänt och som erbjuder tillräckliga garantier för lagringen av den olivolja de saluför, bland annat när det genomsnittspris som noterats på marknaden under en representativ period är lägre än

| a) | 1 779 EUR/ton för extra jungfruolja, eller |
| --- | --- |

a)

1 779 EUR/ton för extra jungfruolja, eller

| b) | 1 710 EUR/ton för jungfruolja, eller |
| --- | --- |

b)

1 710 EUR/ton för jungfruolja, eller

| c) | 1 524 EUR/ton för bomolja vars innehåll av fria fettsyror är 2 grader (här ska detta belopp minskas med 36,70 EUR/ton för varje extra surhetsgrad). |
| --- | --- |

c)

1 524 EUR/ton för bomolja vars innehåll av fria fettsyror är 2 grader (här ska detta belopp minskas med 36,70 EUR/ton för varje extra surhetsgrad).

Artikel 25

Villkor för nöt- och kalvköttsprodukter

Kommissionen får genom genomförandeakter
  som antagits i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 323.1a
  besluta att bevilja stöd för privat lagring när det genomsnittliga marknadspris som noterats i unionen på grundval av den unionsskala för klassificering av slaktkroppar av vuxna nötkreatur som avses i artikel 34.1 a är och sannolikt kommer att förbli lägre än 103 % av referenspriset.

Artikel 26

Villkor för griskött

Kommissionen får genom genomförandeakter
  som antagits i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 323.1a
  besluta att bevilja stöd för lagring av slaktkroppar av gris när det genomsnittliga marknadspriset i unionen, fastställt utifrån de priser som noterats i varje medlemsstat på de representativa marknaderna i unionen och viktat genom koefficienter som avspeglar den relativa storleken på grisbeståndet i varje medlemsstat, är och sannolikt kommer att förbli lägre än 103 % av referenspriset.

Artikel 27

Villkor för får- och getkött

Kommissionen får genom genomförandeakter
  som antagits i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 323.1a
  besluta att bevilja stöd för lagring av får- och getkött om marknadsläget för får- och getkött är särskilt svårt i ett eller flera av följande prisnoteringsområden:

| a) | Storbritannien. |
| --- | --- |

a)

Storbritannien.

| b) | Nordirland. |
| --- | --- |

b)

Nordirland.

| c) | Alla medlemsstater utom Förenade kungariket, var för sig. |
| --- | --- |

c)

Alla medlemsstater utom Förenade kungariket, var för sig.

Avsnitt IV

Gemensamma bestämmelser om offentlig intervention och privat lagring

Underavsnitt I

Allmänna bestämmelser

Artikel 28

Lagringsbestämmelser

1.   Utbetalande organ får inte lagra inköpta produkter utanför den medlemsstat där de är belägna, om inte kommissionen först gett dem tillstånd till detta genom genomförandeakter i enlighet med artikel 32.

Belgien och Luxemburg ska betraktas som en enda medlemsstat vid tillämpningen av denna artikel.

2.   Tillstånd ska ges om lagring är nödvändig och hänsyn ska därvid tas till följande omständigheter:

| a) | Möjligheterna till och behovet av lagring i den medlemsstat där det utbetalande organet är beläget och i övriga medlemsstater. |
| --- | --- |

a)

Möjligheterna till och behovet av lagring i den medlemsstat där det utbetalande organet är beläget och i övriga medlemsstater.

| b) | Eventuella ytterligare kostnader som kan uppstå till följd av lagringen i den medlemsstat där det utbetalande organet är beläget eller till följd av transporter. |
| --- | --- |

b)

Eventuella ytterligare kostnader som kan uppstå till följd av lagringen i den medlemsstat där det utbetalande organet är beläget eller till följd av transporter.

3.   Tillstånd till lagring i ett tredjeland ska endast ges om lagring i en annan medlemsstat, på grund av bestämmelserna i punkt 2, leder till betydande svårigheter.

4.   De uppgifter som avses i punkt 2 a ska sammanställas efter samråd med alla medlemsstaterna.

5.   Tullar och eventuella andra belopp som ska betalas ut eller erläggas enligt den gemensamma jordbrukspolitiken ska inte tillämpas i fråga om produkter

| a) | som transporteras med stöd av tillstånd beviljat enligt punkterna 1, 2 eller 3, eller |
| --- | --- |

a)

som transporteras med stöd av tillstånd beviljat enligt punkterna 1, 2 eller 3, eller

| b) | som överförs från ett utbetalande organ till ett annat. |
| --- | --- |

b)

som överförs från ett utbetalande organ till ett annat.

6.   Ett utbetalande organ som vidtar åtgärder i enlighet med punkterna 1, 2 eller 3 ska även fortsättningsvis ansvara för produkter som lagras utanför den medlemsstat där det är beläget.

7.   Produkter som lagras av ett utbetalande organ utanför den medlemsstat där det utbetalande organet är beläget och som inte återförs till den medlemsstaten, ska avsättas till de priser och i enlighet med de villkor som fastställts eller som kommer att fastställas för lagringsplatsen.

Artikel 29

Bestämmelser för anbudsförfaranden

Alla berörda personer ska garanteras lika tillträde till anbudsförfarandena.

Företrädesvis ska sådana anbud som är mest fördelaktiga för unionen väljas ut. Anbudsförfarandet behöver dock inte nödvändigtvis utmynna i tilldelning av kontrakt.

Artikel 30

Interventionsorter för spannmål och ris

1.   För att ta hänsyn till mångfalden lagringsutrymmen inom sektorerna för spannmål och ris i unionen och för att säkerställa att aktörerna har tillfredsställande tillgång till offentlig intervention, ska kommissionen genom delegerade akter
  i enlighet med artikel 321
  fastställa vilka krav interventionsorterna och lagringsplatserna ska uppfylla för de produkter som ska köpas upp genom offentlig intervention, inklusive bestämmelser om lagringsplatsernas minsta lagringskapacitet samt tekniska krav för att bibehålla produkter som tagits över i gott skick och avsätta dem när lagringsperioden är över.

2.   Kommissionen ska genom genomförandeakter
  som antagits i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 323.1a
  utse interventionsorterna inom sektorerna för spannmål och ris med hänsyn till

| a) | om orterna är belägna i områden där det finns ett överskott av de berörda produkterna, |
| --- | --- |

a)

om orterna är belägna i områden där det finns ett överskott av de berörda produkterna,

| b) | om orterna har tillgång till tillräckligt lagringsutrymme och teknisk utrustning, |
| --- | --- |

b)

om orterna har tillgång till tillräckligt lagringsutrymme och teknisk utrustning,

| c) | om orterna har ett fördelaktigt läge med avseende på transportmöjligheter. |
| --- | --- |

c)

om orterna har ett fördelaktigt läge med avseende på transportmöjligheter.

Interventionsorter får utses för varje spannmål.

Artikel 31

Delegerade befogenheter

1.   För att ta hänsyn till de särskilda förhållandena i de olika sektorerna får kommissionen genom delegerade akter
  i enlighet med artikel 321
  fastställa vilka krav och villkor som, utöver de krav som fastställs i denna förordning, ska gälla för produkter som köps upp vid offentlig intervention i enlighet med artikel 10 och lagras inom ramen för stödordningen för privat lagring. Syftet med kraven och villkoren ska vara att garantera att de uppköpta och lagrade produkterna är stödberättigande och håller nödvändig kvalitet i fråga om kvalitetsgrupper, kvalitetsklasser, kategorier, kvantiteter, emballering inklusive märkning, högsta ålder, hållbarhet och det produktled till vilket interventionspriset och stödet hänför sig.

2.   För att ta hänsyn till de särskilda förhållandena i sektorerna för spannmål och paddyris får kommissionen genom delegerade akter
  i enlighet med artikel 321
  fastställa tillämpliga prisökningar eller prissänkningar av kvalitetsskäl i enlighet med artikel 14.4 för både uppköp och försäljning.

3.   För att ta hänsyn till de särskilda förhållandena i nöt- och kalvköttssektorn får kommissionen genom delegerade akter
  i enlighet med artikel 321
  anta bestämmelser rörande kravet på de utbetalande organen att låta bena ur allt nötkött efter övertagandet och före lagringen.

4.   För att ta hänsyn till de olikartade förhållanden som råder i unionen vad gäller lagringen av interventionsprodukter och säkerställa att aktörerna har tillfredsställande tillgång till offentlig intervention, ska kommissionen genom delegerade akter
  i enlighet med artikel 321
  fastställa

| a) | vilka krav interventionsorterna ska uppfylla för de produkter, andra än spannmål och ris, som ska köpas in inom ramen för systemet, inklusive bestämmelser om lagringsplatsernas minsta lagringskapacitet samt tekniska krav för att bibehålla produkter som tagits över i gott skick och avsätta dem när lagringsperioden är över, |
| --- | --- |

a)

vilka krav interventionsorterna ska uppfylla för de produkter, andra än spannmål och ris, som ska köpas in inom ramen för systemet, inklusive bestämmelser om lagringsplatsernas minsta lagringskapacitet samt tekniska krav för att bibehålla produkter som tagits över i gott skick och avsätta dem när lagringsperioden är över,

| b) | bestämmelser om försäljning av små kvantiteter som är kvar i lager i medlemsstaterna och som ska säljas under medlemsstaternas ansvar, med tillämpning av samma förfaranden som de som tillämpas av unionen, samt bestämmelser som tillåter att kvantiteter bjuds ut till direkt försäljning när de inte längre kan ompaketeras eller när de har försämrats kvalitetsmässigt. |
| --- | --- |

b)

bestämmelser om försäljning av små kvantiteter som är kvar i lager i medlemsstaterna och som ska säljas under medlemsstaternas ansvar, med tillämpning av samma förfaranden som de som tillämpas av unionen, samt bestämmelser som tillåter att kvantiteter bjuds ut till direkt försäljning när de inte längre kan ompaketeras eller när de har försämrats kvalitetsmässigt.

5.   För att säkerställa att den privata lagringen har önskad effekt på marknaden

| a) | ska kommissionen genom delegerade akter
  som antagits i enlighet med artikel 321
  anta bestämmelser om minskning av det stöd som ska utbetalas, |
| --- | --- |

a)

ska kommissionen genom delegerade akter
  som antagits i enlighet med artikel 321
  anta bestämmelser om minskning av det stöd som ska utbetalas,

| b) | får kommissionen genom delegerade akter
  som antagits i enlighet med artikel 321
  ange villkoren för beviljande av förskott och vilka krav som ska uppfyllas. |
| --- | --- |

b)

får kommissionen genom delegerade akter
  som antagits i enlighet med artikel 321
  ange villkoren för beviljande av förskott och vilka krav som ska uppfyllas.

6.   För att säkerställa att aktörerna uppfyller sina skyldigheter ska kommissionen genom delegerade akter
  som antagits i enlighet med artikel 321
  anta åtgärder för att förhindra bedrägerier och oegentligheter. Dessa åtgärder kan bland annat innebära att de berörda aktörerna vid bedrägerier och oegentligheter utesluts från offentlig intervention eller privat lagringsstöd.

7.   För att garantera rättigheterna och skyldigheterna för aktörer som deltar i åtgärder rörande offentlig intervention eller privat lagring, får kommissionen genom delegerade akter
  som antagits i enlighet med artikel 321
  anta nödvändiga bestämmelser om

| a) | användningen av anbudsförfaranden för att garantera lika tillträde till varor och lika behandling för aktörerna, |
| --- | --- |

a)

användningen av anbudsförfaranden för att garantera lika tillträde till varor och lika behandling för aktörerna,

| b) | aktörers etablering och registrering för mervärdesskatt, |
| --- | --- |

b)

aktörers etablering och registrering för mervärdesskatt,

| c) | ställandet av en säkerhet som garanti för att aktörerna uppfyller sina skyldigheter, |
| --- | --- |

c)

ställandet av en säkerhet som garanti för att aktörerna uppfyller sina skyldigheter,

| d) | förverkande av hela eller delar av säkerheten om skyldigheterna inte uppfylls. |
| --- | --- |

d)

förverkande av hela eller delar av säkerheten om skyldigheterna inte uppfylls.

8.   För att ta hänsyn till produkternas tekniska utveckling får kommissionen genom delegerade akter
  som antagits i enlighet med artikel 321
  anpassa de standardkvantiteter för socker som fastställs i del B i bilaga IV.

Artikel 32

Genomförandebefogenheter

Kommissionen ska genom genomförandeakter
  i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 323.1a
  anta de bestämmelser som krävs för att säkra att detta kapitel tillämpas enhetligt i unionen. Sådana regler kan framför allt gälla

| a) | de tester och metoder som ska tillämpas för att fastställa produkters stödberättigande, |
| --- | --- |

a)

de tester och metoder som ska tillämpas för att fastställa produkters stödberättigande,

| b) | för nöt- och kalvkött, fastställandet av den representativa period under vilken marknadspriserna ska noteras vid tillämpningen av artiklarna 12.1 c och 12.2, |
| --- | --- |

b)

för nöt- och kalvkött, fastställandet av den representativa period under vilken marknadspriserna ska noteras vid tillämpningen av artiklarna 12.1 c och 12.2,

| c) | de förfaranden och villkor som ska gälla för leveransen av produkter som köps upp inom ramen för offentlig intervention, de transportkostnader som anbudsgivaren ska stå för samt de utbetalande organens övertag och betalning av produkterna, |
| --- | --- |

c)

de förfaranden och villkor som ska gälla för leveransen av produkter som köps upp inom ramen för offentlig intervention, de transportkostnader som anbudsgivaren ska stå för samt de utbetalande organens övertag och betalning av produkterna,

| d) | de olika åtgärderna i samband med urbeningen, |
| --- | --- |

d)

de olika åtgärderna i samband med urbeningen,

| e) | tillståndet att lagra utanför den medlemsstats territorium där produkterna har köpts upp och lagrats, i enlighet med artikel 28, |
| --- | --- |

e)

tillståndet att lagra utanför den medlemsstats territorium där produkterna har köpts upp och lagrats, i enlighet med artikel 28,

| f) | villkoren för försäljningen eller avyttringen av produkter som köpts upp inom ramen för offentlig intervention, framför allt avseende försäljningspriser, utlagring och produkternas användning eller destination efter frisläppandet, i tillämpliga fall, |
| --- | --- |

f)

villkoren för försäljningen eller avyttringen av produkter som köpts upp inom ramen för offentlig intervention, framför allt avseende försäljningspriser, utlagring och produkternas användning eller destination efter frisläppandet, i tillämpliga fall,

| g) | fastställandet av stödet för de produkter som avses i artikel 20, |
| --- | --- |

g)

fastställandet av stödet för de produkter som avses i artikel 20,

| h) | för socker och olivolja, fastställandet av den representativa period under vilken marknadspriserna ska noteras vid tillämpningen av artikel 23 respektive 24, |
| --- | --- |

h)

för socker och olivolja, fastställandet av den representativa period under vilken marknadspriserna ska noteras vid tillämpningen av artikel 23 respektive 24,

| i) | antagandet av förteckningen över de representativa marknaderna för griskött som avses i artikel 26, |
| --- | --- |

i)

antagandet av förteckningen över de representativa marknaderna för griskött som avses i artikel 26,

| j) | ingåendet av avtal mellan den behöriga myndigheten i medlemsstaten och den sökande, samt innehållet i avtalen, |
| --- | --- |

j)

ingåendet av avtal mellan den behöriga myndigheten i medlemsstaten och den sökande, samt innehållet i avtalen,

| k) | inlagring, lagring och utlagring av produkter vid privat lagring, |
| --- | --- |

k)

inlagring, lagring och utlagring av produkter vid privat lagring,

| l) | den privata lagringens varaktighet och villkoren för förkortning eller förlängning av lagringsperioden, efter det att den fastställts i avtalet, |
| --- | --- |

l)

den privata lagringens varaktighet och villkoren för förkortning eller förlängning av lagringsperioden, efter det att den fastställts i avtalet,

| m) | de villkor enligt vilka det kan beslutas att produkter som omfattas av avtal om privat lagring åter får släppas ut på marknaden eller avsättas, |
| --- | --- |

m)

de villkor enligt vilka det kan beslutas att produkter som omfattas av avtal om privat lagring åter får släppas ut på marknaden eller avsättas,

| n) | reglerna om vilka förfaranden som ska följas vid uppköp till ett fast pris eller vid beviljande av stöd för privat lagring till ett fast pris, |
| --- | --- |

n)

reglerna om vilka förfaranden som ska följas vid uppköp till ett fast pris eller vid beviljande av stöd för privat lagring till ett fast pris,

| o) | användandet av upphandling, både för offentlig intervention och för privat lagring, framför allt när det gäller






  i) | inlämnandet av erbjudanden eller anbud, och i tillämpliga fall minimikvantiteten för en ansökan eller en anmälan, |
| --- | --- | --- |

o)

användandet av upphandling, både för offentlig intervention och för privat lagring, framför allt när det gäller

i)

inlämnandet av erbjudanden eller anbud, och i tillämpliga fall minimikvantiteten för en ansökan eller en anmälan,

| ii) | storleken på den säkerhet som ska ställas, |
| --- | --- |

ii)

storleken på den säkerhet som ska ställas,

| iii) | inlämningen av erbjudanden och anbud till kommissionen, |
| --- | --- |

iii)

inlämningen av erbjudanden och anbud till kommissionen,

| p) | reglerna om medlemsstaternas prisrapportering för vissa produkter, |
| --- | --- |

p)

reglerna om medlemsstaternas prisrapportering för vissa produkter,

| q) | bestämmelserna om de kontroller som medlemsstaterna ska utföra, |
| --- | --- |

q)

bestämmelserna om de kontroller som medlemsstaterna ska utföra,

| r) | den information som medlemsstaterna ska översända till kommissionen. |
| --- | --- |

r)

den information som medlemsstaterna ska översända till kommissionen.

Artikel 33

Genomförandeakter som ska antas utan bistånd av den kommitté som avses i artikel 323.1

  utan tillämpning av artikel 323

Kommissionen ska utan bistånd av den kommitté som avses i artikel 323.1

  utan tillämpning av artikel 323
  anta genomförandeakterna för att

| a) | respektera maximikvantiteterna och de kvantitativa begränsningarna i artiklarna 13.1 och 14.1 a, |
| --- | --- |

a)

respektera maximikvantiteterna och de kvantitativa begränsningarna i artiklarna 13.1 och 14.1 a,

| b) | när det gäller vanligt vete, övergå till det anbudsförfarande som avses i artikel 14.2. |
| --- | --- |

b)

när det gäller vanligt vete, övergå till det anbudsförfarande som avses i artikel 14.2.

Underavsnitt II

Särskilda bestämmelser om klassificering av slaktkroppar

Artikel 34

Unionsskalor och inspektioner

1.   Unionsskalor för klassificering av slaktkroppar ska tillämpas i enlighet med reglerna i bilaga V för följande sektorer:

| a) | Nöt- och kalvkött när det gäller slaktkroppar av fullvuxna nötkreatur. |
| --- | --- |

a)

Nöt- och kalvkött när det gäller slaktkroppar av fullvuxna nötkreatur.

| b) | Griskött när det gäller slaktkroppar av andra grisar än sådana som använts för avel. |
| --- | --- |

b)

Griskött när det gäller slaktkroppar av andra grisar än sådana som använts för avel.

I fråga om sektorn för får- och getkött får medlemsstaterna tillämpa en unionsskala för klassificering av slaktkroppar när det gäller slaktkroppar av får i enlighet med reglerna i punkt C i bilaga V.

2.   Inspektioner på plats när det gäller klassificering av slaktkroppar av vuxna nötkreatur och får ska genomföras på unionens vägnar av en inspektionskommitté från unionen bestående av experter från kommissionen och experter som utnämnts av medlemsstaterna. Denna kommitté ska rapportera till kommissionen och medlemsstaterna om de inspektioner som genomförts.

Unionen ska bära kostnaderna för genomförandet av inspektionerna.

Artikel 35

Delegerade befogenheter

1.   För att ta hänsyn till sektorernas tekniska utveckling och behov får kommissionen genom delegerade akter
  som antagits i enlighet med artikel 321
  anpassa och uppdatera definitionerna i bilaga V och bestämmelserna rörande klassificering, identifiering och presentation av slaktkroppar av vuxna nötkreatur, av gris och får.

2.   För att standardisera de olika produkternas presentation i syfte att förbättra öppenheten och insynen på marknaden, prisnoteringarna och tillämpningen av marknadsintervention i form av offentlig intervention och privat lagring inom sektorerna för nöt- och kalvkött, griskött och fårkött, får kommissionen genom delegerade akter
  som antagits i enlighet med artikel 321

| a) | anta bestämmelser om klassificering (även automatisk klassificering), identifiering, vägning och saluföring av slaktkroppar, |
| --- | --- |

a)

anta bestämmelser om klassificering (även automatisk klassificering), identifiering, vägning och saluföring av slaktkroppar,

| b) | bevilja undantag från bestämmelser och anta ytterligare bestämmelser för produkterna i fråga, även sådana som rör konformation och fettansättning inom nöt- och kalvköttssektorn och ytterligare bestämmelser om vikt, köttets färg och fettansättning inom fårköttssektorn, |
| --- | --- |

b)

bevilja undantag från bestämmelser och anta ytterligare bestämmelser för produkterna i fråga, även sådana som rör konformation och fettansättning inom nöt- och kalvköttssektorn och ytterligare bestämmelser om vikt, köttets färg och fettansättning inom fårköttssektorn,

| c) | fastställa regler för beräkning av genomsnittspriserna i unionen och för aktörernas plikt att tillhandahålla information om slaktkroppar av nötkött, gris och får, framför allt marknadspriserna och de representativa priserna, |
| --- | --- |

c)

fastställa regler för beräkning av genomsnittspriserna i unionen och för aktörernas plikt att tillhandahålla information om slaktkroppar av nötkött, gris och får, framför allt marknadspriserna och de representativa priserna,

| d) | fastställa ytterligare regler för intervention och privat lagring, framför allt avseende






  i) | de åtgärder som slakterier ska vidta i enlighet med punkt A.III i bilaga V, |
| --- | --- | --- |

d)

fastställa ytterligare regler för intervention och privat lagring, framför allt avseende

i)

de åtgärder som slakterier ska vidta i enlighet med punkt A.III i bilaga V,

| ii) | undantag för medlemsstater som begär det, för slakterier där det slaktas få nötkreatur, |
| --- | --- |

ii)

undantag för medlemsstater som begär det, för slakterier där det slaktas få nötkreatur,

| e) | fastställa kriterier för slaktkroppar av lätta lamm, |
| --- | --- |

e)

fastställa kriterier för slaktkroppar av lätta lamm,

| f) | regelbundet se över viktningskoefficienterna. |
| --- | --- |

f)

regelbundet se över viktningskoefficienterna.

3.   För att ta hänsyn till särskilda förhållanden inom unionen får kommissionen genom delegerade akter
  som antagits i enlighet med artikel 321

| a) | ge medlemsstaterna tillåtelse att dela in varje konformationsklass och fettansättningsklass för slaktkroppar av fullvuxna nötkreatur i enlighet med punkt A.III i bilaga V i högst tre underklasser, |
| --- | --- |

a)

ge medlemsstaterna tillåtelse att dela in varje konformationsklass och fettansättningsklass för slaktkroppar av fullvuxna nötkreatur i enlighet med punkt A.III i bilaga V i högst tre underklasser,

| b) | föreskriva en annan presentation av hela och halva slaktkroppar än den som anges i punkt A.IV i bilaga V inför fastställandet av marknadspriser, |
| --- | --- |

b)

föreskriva en annan presentation av hela och halva slaktkroppar än den som anges i punkt A.IV i bilaga V inför fastställandet av marknadspriser,

| c) | ge medlemsstaterna tillåtelse att inte tillämpa klassificeringsskalan för slaktkroppar av gris och att använda ytterligare utvärderingskriterier utöver vikt och uppskattad andel kött, |
| --- | --- |

c)

ge medlemsstaterna tillåtelse att inte tillämpa klassificeringsskalan för slaktkroppar av gris och att använda ytterligare utvärderingskriterier utöver vikt och uppskattad andel kött,

| d) | anta ytterligare bestämmelser och krav, däribland







  i) | ge medlemsstater tillstånd att föreskriva en annan presentation av slaktkroppar av gris om minst ett av följande villkor uppfylls:






  — | det normala handelsbruket på deras territorium avviker från standardpresentationen, |
| --- | --- | --- | --- |

d)

anta ytterligare bestämmelser och krav, däribland

i)

ge medlemsstater tillstånd att föreskriva en annan presentation av slaktkroppar av gris om minst ett av följande villkor uppfylls:

—

det normala handelsbruket på deras territorium avviker från standardpresentationen,

| — | tekniska krav motiverar det, |
| --- | --- |

—

tekniska krav motiverar det,

| — | slaktkropparna avhudas på ett enhetligt sätt, |
| --- | --- |

—

slaktkropparna avhudas på ett enhetligt sätt,

| ii) | ge medlemsstaterna tillstånd att tillåta andra presentationer av slaktkroppar av får när referenspresentationen inte används, |
| --- | --- |

ii)

ge medlemsstaterna tillstånd att tillåta andra presentationer av slaktkroppar av får när referenspresentationen inte används,

| e) | fastställa att medlemsstaterna ska tillämpa administrativa sanktioner för att förebygga överträdelser, framför allt förfalskningar och bedräglig användning av stämplar och etiketter, och klassificering som utförs av personal utan licens. |
| --- | --- |

e)

fastställa att medlemsstaterna ska tillämpa administrativa sanktioner för att förebygga överträdelser, framför allt förfalskningar och bedräglig användning av stämplar och etiketter, och klassificering som utförs av personal utan licens.

4.   För att garantera att klassificeringen av slaktkroppar av fullvuxna nötkreatur, grisar och får är korrekt och tillförlitlig, ska kommissionen genom delegerade akter
  som antagits i enlighet med artikel 321
  föreskriva att klassificeringen ska utföras av tillräckligt kvalificerade klassificerare.

5.   För att garantera att klassificeringsskalan är tillförlitlig får kommissionen genom delegerade akter
  som antagits i enlighet med artikel 321
  anta bestämmelser om vilka kontroller som ska utföras och vilka konsekvenser otillräcklig tillämpning ska få.

6.   För att säkerställa att unionens inspektionskommitté uppfyller sina mål, får kommissionen genom delegerade akter
  som antagits i enlighet med artikel 321
  fastställa dess ansvarsområden och sammansättning.

Artikel 36

Genomförandebefogenheter

Kommissionen ska genom genomförandeakter
  som antagits i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 323.1a
  fastställa närmare föreskrifter om

| a) | genomförandet av unionens skalor för klassificering av slaktkroppar av nötkött, gris och får, framför allt avseende






  i) | meddelandet om klassificeringsresultat, |
| --- | --- | --- |

a)

genomförandet av unionens skalor för klassificering av slaktkroppar av nötkött, gris och får, framför allt avseende

i)

meddelandet om klassificeringsresultat,

| ii) | kontroller på plats, inspektionsrapporter och uppföljningsåtgärder, |
| --- | --- |

ii)

kontroller på plats, inspektionsrapporter och uppföljningsåtgärder,

| iii) | inspektioner på plats avseende klassificeringen av slaktkroppar av fullvuxna nötkreatur och får på unionens vägnar av unionens inspektionskommitté, |
| --- | --- |

iii)

inspektioner på plats avseende klassificeringen av slaktkroppar av fullvuxna nötkreatur och får på unionens vägnar av unionens inspektionskommitté,

| b) | medlemsstaternas rapportering till kommissionen av korrekt information, särskilt om priser på slaktkroppar av nötkött, gris och får, |
| --- | --- |

b)

medlemsstaternas rapportering till kommissionen av korrekt information, särskilt om priser på slaktkroppar av nötkött, gris och får,

| c) | rapportering av information om slakterier och andra enheter som noterar priser, och om regioner för vilka priser noteras inom nötköttssektorn, |
| --- | --- |

c)

rapportering av information om slakterier och andra enheter som noterar priser, och om regioner för vilka priser noteras inom nötköttssektorn,

| d) | inspektioner på plats avseende rapporteringen av priser för slaktkroppar av fullvuxna nötkreatur och får på unionens vägnar av unionens inspektionskommitté. |
| --- | --- |

d)

inspektioner på plats avseende rapporteringen av priser för slaktkroppar av fullvuxna nötkreatur och får på unionens vägnar av unionens inspektionskommitté.

KAPITEL II

Särskilda interventionsåtgärder

Avsnitt I

Marknadsstödjande undantagsåtgärder

Artikel 37

Djursjukdomar

1.   Kommissionen får genom genomförandeakter
  i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 323.1a
  anta undantagsåtgärder för att stödja den marknad som påverkas av sådana begränsningar av handeln inom unionen och med tredjeländer som kan bli följden av åtgärder för att förhindra spridning av djursjukdomar.

De åtgärder som avses i första stycket ska tillämpas inom följande sektorer:

| a) | Nöt- och kalvkött |
| --- | --- |

a)

Nöt- och kalvkött

| b) | Mjölk och mjölkprodukter |
| --- | --- |

b)

Mjölk och mjölkprodukter

| c) | Griskött |
| --- | --- |

c)

Griskött

| d) | Får- och getkött |
| --- | --- |

d)

Får- och getkött

| e) | Ägg |
| --- | --- |

e)

Ägg

| f) | Fjäderfäkött |
| --- | --- |

f)

Fjäderfäkött

2.   De åtgärder som föreskrivs i punkt 1 första stycket ska vidtas på begäran av den eller de medlemsstater som berörs.

De får bara vidtas om den eller de medlemsstater som berörs har vidtagit åtgärder på veterinär- och hälsoområdet för att snabbt kunna sätta stopp för sjukdomen, och endast i den omfattning och under den tid som är absolut nödvändig för att stödja marknaden i fråga.

Artikel 38

Förlorat konsumentförtroende

När det gäller sektorerna för fjäderfäkött och ägg får kommissionen genom genomförandeakter
  i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 323.1a
  vidta undantagsåtgärder till stöd för marknaden för att beakta allvarliga störningar på marknaden som uppstått till direkt följd av förlorat konsumentförtroende på grund av folk- eller djurhälsorisker.

Sådana åtgärder ska vidtas på begäran av den eller de medlemsstater som berörs.

Artikel 39

Finansiering

1.   Unionen ska bidra till finansieringen av undantagsåtgärder enligt artiklarna 37 och 38 med ett belopp motsvarande 50 % av medlemsstaternas utgifter.

När det gäller sektorerna för nöt- och kalvkött, mjölk och mjölkprodukter, griskött samt får- och getkött, ska unionen bidra till finansieringen av åtgärder för att bekämpa mul- och klövsjuka med ett belopp motsvarande 60 % av utgifterna för detta.

2.   Om producenterna bidrar till finansieringen av medlemsstaternas utgifter ska medlemsstaterna säkerställa att detta inte leder till en snedvridning av konkurrensen mellan producenter i olika medlemsstater.

Avsnitt II

Åtgärder inom sektorerna för spannmål och ris

Artikel 40

Särskilda marknadsåtgärder för spannmålssektorn

1.   För att ändamålsenligt och effektivt reagera på hot om störningar på marknaden får kommissionen, när marknadssituationen så kräver, genom delegerade akter, antagna enligt det skyndsamma förfarandet

  förfarande som föreskrivs i artikel 322
  när så krävs, vidta särskilda interventionsåtgärder för spannmålssektorn. Sådana interventionsåtgärder får i synnerhet vidtas om marknadspriserna i en eller flera av unionens regioner faller eller hotar att falla i förhållande till interventionspriset. [Ändr. 9]

2.   Kommissionen får genom genomförandeakter
  i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 323.1a
  anta alla nödvändiga åtgärder rörande denna artikel. Åtgärderna får framför allt avse förfaranden, anmälningar, tekniska kriterier och administrativa eller fysiska kontroller som medlemsstaterna ska utföra.

Artikel 41

Särskilda marknadsåtgärder för rissektorn

1.   För att ändamålsenligt och effektivt reagera på hot om störningar på marknaden i rissektorn får kommissionen genom delegerade akter
  som antagits i enlighet med artikel 321
  , antagna enligt det skyndsamma förfarandet när så krävs
  i enlighet med artikel 321
  , vidta särskilda åtgärder för att

| a) | förhindra att offentlig intervention i enlighet med kapitel I avsnitt II i denna del, tillämpas i stor skala i vissa regioner i unionen, |
| --- | --- |

a)

förhindra att offentlig intervention i enlighet med kapitel I avsnitt II i denna del, tillämpas i stor skala i vissa regioner i unionen,

| b) | kompensera för brist på paddyris efter naturkatastrofer. |
| --- | --- |

b)

kompensera för brist på paddyris efter naturkatastrofer.

2.   Kommissionen ska genom genomförandeakter
  som antagits i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 323.1a
  anta alla nödvändiga åtgärder rörande denna artikel. Åtgärderna får framför allt avse förfaranden, anmälningar, tekniska kriterier och administrativa eller fysiska kontroller som medlemsstaterna ska utföra.

Avsnitt III

Åtgärder inom sockersektorn

Artikel 42

Minimipris för sockerbetor

1.   Minimipriser för kvotbetor ska vara 26,29 EUR/ton från och med regleringsåret 2009/10.

2.   Det minimipris som avses i punkt 1 ska tillämpas på sockerbetor av den standardkvalitet som fastställs i del B i bilaga IV.

3.   Sockerföretag som köper kvotbetor som är lämpade för bearbetning till socker och är avsedda att bearbetas till kvotsocker ska minst betala minimipriset, med sådana pristillägg eller prisavdrag som motsvarar avvikelser från standardkvaliteten.

För att justera priset när den faktiska kvaliteten på sockerbetorna skiljer sig från standardkvaliteten, ska pristillägget eller prisavdraget enligt första stycket tillämpas i enlighet med de regler som kommissionen fastställt genom delegerade akter i enlighet med artikel 46 a.

4.   För de kvantiteter sockerbetor som motsvarar de kvantiteter industrisocker eller överskottssocker som omfattas av den överskottsavgift som föreskrivs i artikel 57, ska sockerföretaget justera inköpspriset så att det blir minst lika med minimipriset.

Artikel 43

Överenskommelser inom branschen

1.   Bransch- och leveransavtal ska uppfylla kraven i punkt 3 och i köpevillkoren som ska fastställas av kommissionen genom delegerade akter i enlighet med artikel 46 b, särskilt när det gäller villkoren för köp, leverans och övertagande av sockerbetor samt betalning.

2.   Villkoren för köp av sockerbetor och sockerrör ska anges i branschavtal mellan sockerbets- och sockerrörsodlarna och sockerföretagen i unionen.

3.   I leveransavtal ska det göras skillnad mellan sockerbetor avsedda för tillverkning av

| a) | kvotsocker, och |
| --- | --- |

a)

kvotsocker, och

| b) | utomkvotssocker. |
| --- | --- |

b)

utomkvotssocker.

4.   Varje sockerföretag ska informera den medlemsstat i vilken företaget producerar socker

| a) | om de kvantiteter av sockerbetor enligt punkt 3 a, för vilka leveransavtal har ingåtts före sådd och den sockerhalt som dessa avtal utgått från, samt, |
| --- | --- |

a)

om de kvantiteter av sockerbetor enligt punkt 3 a, för vilka leveransavtal har ingåtts före sådd och den sockerhalt som dessa avtal utgått från, samt,

| b) | om det härtill svarande beräknade sockerutbytet. |
| --- | --- |

b)

om det härtill svarande beräknade sockerutbytet.

Medlemsstaterna får begära ytterligare upplysningar.

5.   Sockerföretag som inte har ingått några leveransavtal före sådd till minimipriset för kvotbetor för en kvantitet sockerbetor som motsvarar så mycket socker som de har kvot för, allt efter förhållandena justerat av den preventiva återtagskoefficienten, fastställd i enlighet med artikel 45.2 första stycket, ska betala lägst detta minimipris för alla sockerbetor de bearbetar till socker.

6.   Branschavtal får med medlemsstatens godkännande avvika från punkterna 3, 4 och 5.

7.   Om branschavtal saknas ska medlemsstaten vidta nödvändiga och med denna förordning förenliga åtgärder för att skydda berörda parters intressen.

Artikel 44

Produktionsavgift

1.   En produktionsavgift ska tas ut av företagen för deras socker-, isoglukos- och inulinsirapskvoter i enlighet med artikel 50.2.

2.   Avgiften ska vara 12 EUR/ton kvotsocker och kvotinulinsirap. För isoglukos ska produktionsavgiften vara 50 % av avgiften för socker.

3.   Medlemsstaten ska ta ut hela produktionsavgiften enligt punkt 1 av de i medlemsstaten etablerade företagen i enlighet med de kvoter som företagen innehaft under regleringsåret.

Företagen ska betala avgiften senast den sista februari regleringsåret i fråga.

4.   Företag i unionen som producerar socker och inulinsirap får begära att sockerbets- och sockerrörsodlare och leverantörer av cikoriarot ska betala upp till 50 % av produktionsavgiften.

Artikel 45

Återtag av socker

1.   För att bevara den strukturella balansen på marknaden på en prisnivå som ligger nära referenspriset, med beaktande av de åtaganden som unionen gjort enligt avtal som ingåtts i enlighet med artikel 218 i fördraget, får kommissionen genom genomförandeakter
  som antagits i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 323.1a
  besluta att från marknaden, för ett givet regleringsår, återta de kvantiteter av kvotsocker eller kvotisoglukos som överstiger den tröskel som beräknats enligt punkt 2 i denna artikel.

2.   Den återtagströskel som avses i punkt 1 ska beräknas, för varje företag som innehar en kvot, genom att företagets kvot multipliceras med en koefficient, som får fastställas av kommissionen genom en genomförandeakt
  som antagits i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 323.1a
  senast den 16 mars under det föregående regleringsåret, på grundval av förväntade marknadstrender.

På grundval av uppdaterade marknadstrender får kommissionen senast den 31 oktober det berörda regleringsåret genom en genomförandeakt
  som antagits i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 323.1a
  besluta antingen att anpassa koefficienten eller, om ingen koefficient har fastställt i enlighet med första stycket, att fastställa en koefficient.

3.   Företag som innehar en kvot ska fram till början av det påföljande regleringsåret på egen bekostnad lagra den kvantitet kvotsocker som producerats utöver den tröskel som beräknats i enlighet med punkt 2. De socker- eller isoglukoskvantiteter som återtagits under ett regleringsår ska anses vara de första kvantiteter som produceras inom ramen för nästa regleringsårs kvoter.

Genom undantag från första stycket får kommissionen genom genomförandeakter
  som antagits i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 323.1a
  och med hänsyn till de förväntade trenderna på sockermarknaden, besluta att hela eller delar av den återtagna kvantiteten socker eller isoglukos vad beträffar innevarande och/eller påföljande regleringsår ska anses som

| a) | överskottssocker eller överskottsisoglukos som får användas som industrisocker eller industriisoglukos, eller |
| --- | --- |

a)

överskottssocker eller överskottsisoglukos som får användas som industrisocker eller industriisoglukos, eller

| b) | tillfällig kvotproduktion, varav en del får reserveras för export med beaktande av unionens åtaganden enligt avtal som ingåtts i enlighet med artikel 218 i fördraget. |
| --- | --- |

b)

tillfällig kvotproduktion, varav en del får reserveras för export med beaktande av unionens åtaganden enligt avtal som ingåtts i enlighet med artikel 218 i fördraget.

4.   Om sockerförsörjningen i unionen är otillräcklig får kommissionen genom genomförandeakter
  som antagits i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 323.1a
  besluta att en viss del av den återtagna kvantiteten socker får säljas på unionsmarknaden innan återtagsperioden löper ut.

5.   Om det återtagna sockret överförs till den första sockerproduktionen påföljande regleringsår, ska minimipriset för det regleringsåret betalas till sockerbetsodlarna.

Om det återtagna sockret används som industrisocker eller exporteras i enlighet med punkt 3 a eller b, ska kraven i artikel 42 om minimipriser inte gälla.

Om det återtagna sockret säljs på unionsmarknaden innan återtagsperioden har löpt ut enligt punkt 4, ska minimipriset för innevarande regleringsår betalas till sockerbetsodlarna.

Artikel 46

Delegerade befogenheter

För att ta hänsyn till de särskilda förhållandena i sockersektorn och för att garantera att alla parters intressen vederbörligen beaktas, får kommissionen genom delegerade akter
  i enlighet med artikel 321
  fastställa regler om

| a) | de prisjusteringar som ska tillämpas enligt artikel 42.3, |
| --- | --- |

a)

de prisjusteringar som ska tillämpas enligt artikel 42.3,

| b) | de leveransavtal och köpevillkor som avses i artikel 43.1, |
| --- | --- |

b)

de leveransavtal och köpevillkor som avses i artikel 43.1,

| c) | de kriterier sockerföretagen ska tillämpa när de bland sockerbetsförsäljarna fördelar de kvantiteter sockerbetor som ska omfattas av leveransavtal före sådd enligt artikel 43.4. |
| --- | --- |

c)

de kriterier sockerföretagen ska tillämpa när de bland sockerbetsförsäljarna fördelar de kvantiteter sockerbetor som ska omfattas av leveransavtal före sådd enligt artikel 43.4.

Avsnitt IV

Anpassning av utbudet

Artikel 47

Åtgärder som underlättar anpassningen av utbudet till marknadens behov

För att stimulera branschorganisationer och gemensamma handelsorganisationer att vidta åtgärder för att underlätta anpassningen av utbudet till marknadens behov, med undantag av åtgärder som rör återtag från marknaden, får kommissionen genom delegerade akter
  som antagits i enlighet med artikel 321
  vidta följande åtgärder med avseende på sektorerna för levande växter, nöt- och kalvkött, griskött, får- och getkött, ägg och fjäderfäkött:

| a) | Åtgärder som förbättrar kvaliteten. |
| --- | --- |

a)

Åtgärder som förbättrar kvaliteten.

| b) | Åtgärder som främjar en bättre organisation av produktion, bearbetning och saluföring. |
| --- | --- |

b)

Åtgärder som främjar en bättre organisation av produktion, bearbetning och saluföring.

| c) | Åtgärder som gör det lättare att följa marknadsprisutvecklingen. |
| --- | --- |

c)

Åtgärder som gör det lättare att följa marknadsprisutvecklingen.

| d) | Åtgärder som möjliggör prognoser på kort och lång sikt på grundval av de produktionsmedel som används. |
| --- | --- |

d)

Åtgärder som möjliggör prognoser på kort och lång sikt på grundval av de produktionsmedel som används.

Artikel 48

Genomförandebefogenheter

Kommissionen får genom genomförandeakter
  i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 323.1a
  anta regler rörande förfaranden och tekniska villkor för genomförandet av de åtgärder som avses i artikel 47.

KAPITEL III

Systemen för produktionsstyrning

Avsnitt I

Allmänna bestämmelser

Artikel 49

Kvotsystem och produktionskapacitet

1.   Ett kvotsystem ska tillämpas för följande produkter:

| a) | Mjölk och andra mjölkprodukter enligt definitionen i artikel 58.1 a och b. |
| --- | --- |

a)

Mjölk och andra mjölkprodukter enligt definitionen i artikel 58.1 a och b.

| b) | Socker, isoglukos och inulinsirap. |
| --- | --- |

b)

Socker, isoglukos och inulinsirap.

2.   Beträffande de kvotsystem som avses i punkt 1 i denna artikel ska gälla att om en producent överskrider den berörda kvoten och, när det gäller socker, isoglukos och inulinsirap inte utnyttjar överskottskvantiteterna i enlighet med artikel 54, ska en överskottsavgift betalas för dessa kvantiteter på de villkor som anges i avsnitten II och III.

3.   När det gäller vinsektorn ska reglerna om produktionskapacitet när det gäller olagliga planteringar, övergångssystemet för planteringsrätter och systemet med röjning tillämpas i enlighet med bestämmelserna i avsnitt V.

Avsnitt II

Socker

Underavsnitt I

Kvottilldelning och förvaltning

Artikel 50

Kvottilldelning

1.   Nationella och regionala kvoter för produktion av socker, isoglukos och inulinsirap fastställs i bilaga VI.

2.   Varje medlemsstat ska tilldela en kvot till alla i medlemsstaten etablerade företag som producerar socker, isoglukos eller inulinsirap, och som är godkända enligt artikel 51.

Kvoten ska vara lika med den kvot respektive företag tilldelades för regleringsåret 2007/08 i enlighet med förordning (EG) nr 318/2006.

3.   Vid tilldelningen av kvoter till sockerföretag med mer än en produktionsenhet ska medlemsstaten anta de åtgärder den finner nödvändiga för att ta lämplig hänsyn till sockerbets- och sockerrörsodlarnas intressen.

Artikel 51

Godkända företag

1.   Medlemsstaterna ska på begäran godkänna företag som producerar socker, isoglukos eller inulinsirap eller företag som bearbetar dessa produkter till någon av de produkter som avses i artikel 55.2, förutsatt att företaget

| a) | styrker sin professionella produktionskapacitet, |
| --- | --- |

a)

styrker sin professionella produktionskapacitet,

| b) | går med på att lämna information och att underkasta sig kontroller med anknytning till denna förordning, |
| --- | --- |

b)

går med på att lämna information och att underkasta sig kontroller med anknytning till denna förordning,

| c) | inte har fått sitt godkännande tillfälligt eller slutgiltigt indraget. |
| --- | --- |

c)

inte har fått sitt godkännande tillfälligt eller slutgiltigt indraget.

2.   Godkända företag ska meddela den medlemsstat där företaget skördar eller raffinerar sockerbetor eller sockerrör följande information:

| a) | De kvantiteter sockerbetor eller sockerrör för vilka leveransavtal har ingåtts, samt motsvarande sockerbets-, sockerrörs- och sockerutbyte per hektar. |
| --- | --- |

a)

De kvantiteter sockerbetor eller sockerrör för vilka leveransavtal har ingåtts, samt motsvarande sockerbets-, sockerrörs- och sockerutbyte per hektar.

| b) | Uppgifter om förväntade och faktiska leveranser av sockerbetor, sockerrör och råsocker, samt om sockerproduktion och sockerlager. |
| --- | --- |

b)

Uppgifter om förväntade och faktiska leveranser av sockerbetor, sockerrör och råsocker, samt om sockerproduktion och sockerlager.

| c) | Kvantiteter sålt vitsocker samt priser och villkor. |
| --- | --- |

c)

Kvantiteter sålt vitsocker samt priser och villkor.

Artikel 52

Anpassning av de nationella kvoterna

Kommissionen ska genom delegerade akter
  som antagits i enlighet med artikel 321
  anpassa kvoterna i bilaga VI efter de beslut medlemsstaterna antagit i enlighet med artikel 53.

Artikel 53

Nationell omfördelning av kvoterna och minskning av kvoterna

1.   En medlemsstat får minska en socker- eller isoglukoskvot som tilldelats ett företag som är etablerat på dess territorium med högst 10 % för regleringsåret 2008/09 och därefter. Härvid ska medlemsstaterna tillämpa objektiva och icke-diskriminerande kriterier.

2.   Medlemsstaterna får överföra kvoter mellan företag i enlighet med reglerna i bilaga VII med beaktande av samtliga berörda parters intressen, särskilt sockerbets- och sockerrörsodlarnas intressen.

3.   De kvantiteter som erhålls med tillämpning av punkterna 1 och 2 ska av medlemsstaten tilldelas ett eller flera företag på dess territorium, oavsett om företagen i fråga redan har tilldelats kvoter eller inte.

Underavsnitt II

Kvotöverskridande

Artikel 54

Tillämpningsområde

Socker, isoglukos eller inulinsirap som under ett regleringsår produceras utöver kvoterna i artikel 50 får

| a) | användas för bearbetning av vissa produkter enligt artikel 55, |
| --- | --- |

a)

användas för bearbetning av vissa produkter enligt artikel 55,

| b) | överföras till kvotproduktionen för nästa regleringsår i enlighet med artikel 56, |
| --- | --- |

b)

överföras till kvotproduktionen för nästa regleringsår i enlighet med artikel 56,

| c) | användas för den särskilda försörjningsordningen för de yttersta randområdena, i enlighet med kapitel III i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr ... av den ... om särskilda åtgärder inom jordbruket till förmån för unionens yttersta randområden (17), eller |
| --- | --- |

c)

användas för den särskilda försörjningsordningen för de yttersta randområdena, i enlighet med kapitel III i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr ... av den ... om särskilda åtgärder inom jordbruket till förmån för unionens yttersta randområden (17), eller

| d) | exporteras inom ramen för den kvantitativa gräns som kommissionen ska fastställa genom genomförandeakter,
  som antagits i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 323.1a
  , i överensstämmelse med de åtaganden som följer av avtal som ingåtts enligt artikel 218 i fördraget. |
| --- | --- |

d)

exporteras inom ramen för den kvantitativa gräns som kommissionen ska fastställa genom genomförandeakter,
  som antagits i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 323.1a
  , i överensstämmelse med de åtaganden som följer av avtal som ingåtts enligt artikel 218 i fördraget.

Övriga kvantiteter ska omfattas av den överskottsavgift som avses i artikel 57.

Artikel 55

Industrisocker

1.   Industrisocker, industriisoglukos och industriinulinsirap får endast användas för produktion av någon av de produkter som avses i punkt 2 om sockret, isoglukosen eller sirapen

| a) | omfattas av ett leveransavtal som före regleringsårets slut har ingåtts mellan en producent och en användare som båda är godkända enligt artikel 51, och |
| --- | --- |

a)

omfattas av ett leveransavtal som före regleringsårets slut har ingåtts mellan en producent och en användare som båda är godkända enligt artikel 51, och

| b) | har levererats till användaren senast den 30 november det påföljande regleringsåret. |
| --- | --- |

b)

har levererats till användaren senast den 30 november det påföljande regleringsåret.

2.   För att ta hänsyn till den tekniska utvecklingen får kommissionen genom delegerade akter
  som antagits i enlighet med artikel 321
  upprätta en förteckning över de produkter för vars produktion industrisockret, industriisoglukosen och industriinulinsirapen får användas.

Förteckningen ska särskilt inbegripa följande:

| a) | Bioetylalkohol, alkohol, rom, levande jäst och kvantiteter av bredbar sirap och sådana produkter som ska bearbetas till ”Rinse appelstroop”. |
| --- | --- |

a)

Bioetylalkohol, alkohol, rom, levande jäst och kvantiteter av bredbar sirap och sådana produkter som ska bearbetas till ”Rinse appelstroop”.

| b) | Vissa industriprodukter utan sockerinnehåll vars bearbetning sker med användning av socker, isoglukos eller inulinsirap. |
| --- | --- |

b)

Vissa industriprodukter utan sockerinnehåll vars bearbetning sker med användning av socker, isoglukos eller inulinsirap.

| c) | Vissa produkter inom den kemiska industrin eller läkemedelsindustrin som innehåller socker, isoglukos eller inulinsirap. |
| --- | --- |

c)

Vissa produkter inom den kemiska industrin eller läkemedelsindustrin som innehåller socker, isoglukos eller inulinsirap.

Artikel 56

Överföring av överskottssocker

1.   Ett företag får besluta att helt eller delvis till nästa regleringsår överföra de kvantiteter socker, isoglukos eller inulinsirap som företaget tillverkar utöver sina kvoter. Om inte annat följer av punkt 3 ska detta beslut vara oåterkalleligt.

2.   Företag som beslutar enligt punkt 1 ska

| a) | underrätta den berörda medlemsstaten, före ett datum som den medlemsstaten fastställer,






  — | mellan den 1 februari och den 15 augusti under det innevarande regleringsåret om kvantiteter av rörsocker som överförs, |
| --- | --- | --- |

a)

underrätta den berörda medlemsstaten, före ett datum som den medlemsstaten fastställer,

—

mellan den 1 februari och den 15 augusti under det innevarande regleringsåret om kvantiteter av rörsocker som överförs,

| — | mellan den 1 februari och den 15 augusti under det innevarande regleringsåret om andra kvantiteter av socker eller inulinsirap som överförs, |
| --- | --- |

—

mellan den 1 februari och den 15 augusti under det innevarande regleringsåret om andra kvantiteter av socker eller inulinsirap som överförs,

| b) | åta sig att på egen bekostnad lagra kvantiteterna till utgången av det innevarande regleringsåret. |
| --- | --- |

b)

åta sig att på egen bekostnad lagra kvantiteterna till utgången av det innevarande regleringsåret.

3.   Om ett företags slutliga produktion för regleringsåret i fråga är mindre än vad som beräknades när beslutet om överföring antogs enligt punkt 1, får storleken på den överförda kvantiteten justeras retroaktivt senast den 31 oktober det påföljande regleringsåret.

4.   De kvantiteter som överförs ska anses vara de första kvantiteter som produceras inom ramen för nästa regleringsårs kvoter.

5.   Socker som lagras i enlighet med denna artikel under ett regleringsår får inte omfattas av någon annan lagringsåtgärd enligt artiklarna 23 eller 45.

Artikel 57

Överskottsavgift

1.   En överskottsavgift ska tas ut för kvantiteter av

| a) | överskottssocker, överskottsisoglukos och överskottsinulinsirap som producerats under ett regleringsår, utom kvantiteter som har överförts till kvotproduktionen för det påföljande regleringsåret och har lagrats i enlighet med artikel 56 eller kvantiteter enligt artikel 54 c och d, |
| --- | --- |

a)

överskottssocker, överskottsisoglukos och överskottsinulinsirap som producerats under ett regleringsår, utom kvantiteter som har överförts till kvotproduktionen för det påföljande regleringsåret och har lagrats i enlighet med artikel 56 eller kvantiteter enligt artikel 54 c och d,

| b) | industrisocker, industriisoglukos och industriinulinsirap för vilka det, senast ett datum som ska fastställas av kommissionen genom genomförandeakter
  som antagits i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 323.1a
  , inte har styrkts att de har använts vid bearbetningen av någon av de produkter som avses i artikel 55.2, |
| --- | --- |

b)

industrisocker, industriisoglukos och industriinulinsirap för vilka det, senast ett datum som ska fastställas av kommissionen genom genomförandeakter
  som antagits i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 323.1a
  , inte har styrkts att de har använts vid bearbetningen av någon av de produkter som avses i artikel 55.2,

| c) | socker och isoglukos som dragits tillbaka från marknaden i enlighet med artikel 45 och som inte uppfyller villkoren i artikel 45.3. |
| --- | --- |

c)

socker och isoglukos som dragits tillbaka från marknaden i enlighet med artikel 45 och som inte uppfyller villkoren i artikel 45.3.

2.   Kommissionen ska genom genomförandeakter
  som antagits i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 323.1a
  fastställa överskottsavgiften till en så hög nivå att kvantiteterna enligt punkt 1 inte ackumuleras.

3.   Medlemsstaten ska ta ut den överskottsavgift som avses i punkt 1 av de i medlemsstaten etablerade företagen på grundval av företagens konstaterade produktionskvantiteter enligt punkt 1 under regleringsåret.

Avsnitt III

Mjölk

Underavsnitt I

Allmänna bestämmelser

Artikel 58

Definitioner

1.   I detta avsnitt avses med

a)   mjölk: den produkt som härrör från mjölkning av en eller flera kor,

b)   andra mjölkprodukter: alla mjölkprodukter förutom mjölk, särskilt skummjölk, grädde, smör, yoghurt och ost; när så är lämpligt ska dessa räknas om till mjölkekvivalenter med hjälp av koefficienter som ska fastställas av kommissionen genom genomförandeakter
  som antagits i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 323.1a
  ,

c)   producent: jordbrukare vars jordbruk är beläget inom en medlemsstats geografiska gränser och som producerar och säljer mjölk eller som förbereder sig för att börja med detta inom kort,

d)   jordbruksföretag: jordbruksföretag enligt definitionen i artikel 2 b i förordning (EG) nr 73/2009,

e)   uppköpare: företag eller sammanslutningar som köper upp mjölk från producenter

för att låta den undergå insamling, förpackning, lagring, kylning eller bearbetning (även inom ramen för avtal),

för att sälja den till ett eller flera företag som behandlar eller bearbetar mjölk eller andra mjölkprodukter.

f)   leverans: alla leveranser av enbart mjölk, dvs. inga andra mjölkprodukter, av en producent till en uppköpare, oavsett om transporten utförs av producenten, en uppköpare, ett företag som behandlar eller bearbetar sådana produkter eller av en tredje part,

g)   direktförsäljning: en producents totala försäljning eller samtliga överlåtelser av mjölk direkt till konsumenterna samt en producents totala försäljning eller samtliga överlåtelser av andra mjölkprodukter,

h)   saluföring: leverans av mjölk eller direktförsäljning av mjölk eller andra mjölkprodukter,

i)   individuell kvot: producentens kvot den 1 april i en tolvmånadersperiod,

j)   nationell kvot: den kvot som avses i artikel 59 och som fastställs för varje medlemsstat,

k)   disponibel kvot: kvot disponibel för producenterna den 31 mars under den tolvmånadersperiod för vilken överskottsavgiften beräknas, med beaktande av all försäljning samt alla överföringar, omställningar och tillfälliga omfördelningar som föreskrivs i denna förordning och som skett under denna tolvmånadersperiod.

2.   När det gäller definitionen i punkt 1 e ska som uppköpare betraktas även varje sammanslutning av uppköpare inom samma geografiska område som för medlemmarnas räkning utför det administrativa och bokföringsmässiga arbete som krävs för inbetalningen av överskottsavgiften. Grekland ska i detta sammanhang betraktas som ett enda geografiskt område där ett offentligt organ får betraktas som sammanslutning av uppköpare.

3.   Kommissionen kan med iakttagande av definitionen av leverans i punkt 1 f, genom delegerade akter i enlighet med artikel 80.1 i, anpassa definitionen av direktförsäljning i punkt 1 f för att framför allt säkerställa att inga kvantiteter mjölk eller andra mjölkprodukter, som saluförs, hamnar utanför kvotsystemet,

4.   För att säkerställa att kvotsystemet för mjölk omfattar alla särskilda situationer, ska kommissionen genom delegerade akter i enlighet med artikel 80.1 h anta särskilda definitioner avseende systemets funktion.

Underavsnitt II

Kvottilldelning och förvaltning

Artikel 59

Nationella kvoter

1.   De nationella kvoterna för produktion av mjölk och andra mjölkprodukter som saluförs under sju på varandra följande perioder på tolv månader med början den 1 april 2008 (nedan kallade tolvmånadersperioder) fastställs i punkt 1 i bilaga VIII.

2.   De kvoter som avses i punkt 1 ska fördelas mellan producenter i enlighet med artikel 60, varvid åtskillnad ska göras mellan leveranser och direktförsäljning. Eventuella överskridanden av de nationella kvoterna ska fastställas på nationell nivå inom varje medlemsstat, i enlighet med detta avsnitt och för leveranser och direktförsäljning var för sig.

3.   De nationella kvoter som avses i bilaga VIII ska fastställas utan att det påverkar eventuella revideringar med hänsyn till det allmänna marknadsläget eller specifika förhållanden i vissa medlemsstater.

4.   För Bulgarien, Tjeckien, Estland, Cypern, Lettland, Litauen, Ungern, Malta, Polen, Rumänien, Slovenien och Slovakien ska de nationella kvoterna omfatta all mjölk eller alla mjölkekvivalenter som levereras till en uppköpare eller säljs direkt för konsumtion, oavsett om den produceras eller saluförs enligt en övergångsbestämmelse som är tillämplig i dessa länder.

5.   Kommissionen ska genom genomförandeakter
  i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 323.1a
  anta alla regler som krävs för att denna artikel ska tillämpas enhetligt i medlemsstaterna. Dessa regler får omfatta förfaranden, anmälningar och tekniska villkor.

Artikel 60

Individuella kvoter

1.   Producenternas individuella kvot eller kvoter den 1 april 2008 ska vara lika med deras individuella kvoter den 31 mars 2008, utan att det påverkar överföringar, försäljning och omställningar av kvoter som får verkan den 1 april 2008.

2.   En producent kan ha antingen en eller två individuella kvoter, en för leverans och en för direktförsäljning. Omställningen av en producents kvantiteter från en kvot till en annan kan endast göras av det behöriga organet i medlemsstaten, på vederbörligen motiverad begäran från producenten.

3.   Om en producent förfogar över två kvoter ska dennes bidrag till en eventuell överskottsavgift beräknas separat på varje kvot.

4.   Den del av den finska nationella kvoten som är avdelad för leveranser enligt artikel 59 får ökas upp till 200 000 ton av kommissionen genom genomförandeakter
  som antagits i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 323.1a
  för att kompensera finska Slom-producenter. Denna reserv, som ska tilldelas i enlighet med unionslagstiftningen, ska uteslutande användas för producenter vars rätt att återuppta produktion har påverkats av anslutningen.

5.   De individuella kvoterna ska när så krävs ändras för var och en av de aktuella tolvmånadersperioderna, så att summan av de individuella kvoterna avseende leveranser och av dem som avser direktförsäljning inte överstiger den motsvarande del av den nationella kvoten som justerats i enlighet med artikel 62, med hänsyn till eventuella minskningar som gjorts för tilldelningar till den nationella reserven enligt artikel 64.

Artikel 61

Tilldelning av kvoter ur den nationella reserven

Medlemsstaterna ska fastställa regler vilka gör det möjligt att utifrån objektiva kriterier som ska meddelas kommissionen mellan producenterna fördela alla eller en del av kvoterna i den nationella reserven enligt artikel 64.

Artikel 62

Förvaltning av kvoter

1.   För varje medlemsstat och för varje period ska kommissionen, genom genomförandeakter enligt artikel 81 a, före periodens slut justera fördelningen mellan leveranser och direktförsäljning av de nationella kvoterna med hänsyn till de omräkningar mellan de individuella kvoterna för leveranser och för direktförsäljning som begärts av producenterna.

2.   Medlemsstaterna ska varje år till kommissionen, före de datum och enligt de regler som ska fastställas av kommissionen genom genomförandeakter
  som antagits i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 323.1a
  i enlighet med artikel 316.3, överlämna nödvändiga uppgifter

| a) | för den justering som avses i punkt 1, |
| --- | --- |

a)

för den justering som avses i punkt 1,

| b) | för beräkningen av den överskottsavgift som medlemsstaterna ska betala. |
| --- | --- |

b)

för beräkningen av den överskottsavgift som medlemsstaterna ska betala.

3.   Regler avseende denna artikel ska antas genom delegerade akter enligt artikel 80.2 b och genom genomförandeakter enligt artikel 81 g.

Artikel 63

Fetthalt

1.   Varje producent ska tilldelas en referenshalt för fett som ska tillämpas på den individuella kvoten för leveranser som den producenten tilldelats.

2.   För de kvoter som tilldelas producenter den 31 mars 2008 i enlighet med artikel 60.1 ska den referenshalt för fett som avses i punkt 1 vara lika med den referenshalt som den dagen gäller för denna kvot.

3.   Referenshalten för fett ska ändras i och med sådan omställning som avses i artikel 60.2 och när kvoter förvärvas, överförs eller tillfälligt överförs i enlighet med regler som ska fastställas av kommissionen genom genomförandeakter enligt artikel 81 b.

4.   För nya producenter som har en individuell kvot för leveranser, vilken helt och hållet kommer från den nationella reserven, ska fetthalten fastställas i enlighet med regler som ska fastställas av kommissionen genom genomförandeakter enligt artikel 81 b.

5.   De individuella referenshalter som avses i punkt 1 ska vid behov justeras när denna förordning träder i kraft och därefter vid varje tolvmånadersperiods början när så krävs, så att det vägda medelvärdet av dessa halter för varje medlemsstat inte överskrider den referensfetthalt som fastställs i bilaga IX med mer än 0,1 gram per kg.

Artikel 64

Nationell reserv

1.   Varje medlemsstat ska inrätta en nationell reserv inom ramen för de nationella kvoter som avses i bilaga VIII, särskilt med avseende på den tilldelning som föreskrivs i artikel 61. Den nationella reserven ska vid behov ökas genom återtagande av kvantiteter enligt artikel 65, genom avdrag från de överföringar som föreskrivs i artikel 69 eller genom en linjär minskning av alla individuella kvoter. Ändamålet för dessa kvoter, dvs. leveranser eller direktförsäljning, ska förbli detsamma.

2.   Alla tilläggskvoter som tilldelas en medlemsstat ska automatiskt sättas in i den nationella reserven och fördelas mellan leveranser och direktförsäljning på grundval av en uppskattning av behoven.

3.   För de kvoter som överförts till den nationella reserven ska ingen referenshalt för fett anges.

Artikel 65

Fall då verksamhet upphör

1.   När en fysisk eller juridisk person som innehar individuella kvoter under en tolvmånadersperiod inte längre uppfyller kraven enligt artikel 58.1 c, ska dessa kvoter övergå till den nationella reserven senast den 1 april påföljande kalenderår, utom om denna person på nytt blir producent i den mening som avses i artikel 58.1 c före den dagen.

Om den berörda fysiska eller juridiska personen på nytt blir producent senast i slutet av den andra tolvmånadersperiod som följer på indragningen av kvoterna, ska hela eller en del av den individuella kvot som dragits in återlämnas till den personen senast den 1 april som följer på dagen för ansökan.

2.   Om en producent under åtminstone en tolvmånadersperiod inte saluför en kvantitet motsvarande minst 85 % av sin individuella kvot kan medlemsstaten besluta om, och på vilka villkor, den outnyttjade kvoten helt eller delvis ska återgå till den nationella reserven.

Medlemsstaten får fastställa under vilka villkor en kvot ska återgå till den berörda producenten om denne återupptar saluföringen.

3.   Punkterna 1 och 2 ska inte tillämpas vid force majeure eller i vederbörligen motiverade fall som godkänts av den behöriga myndigheten och där de berörda producenternas produktionskapacitet endast påverkas tillfälligt.

Artikel 66

Tillfällig överföring

1.   Vid utgången av varje tolvmånadersperiod ska medlemsstaterna, för den berörda perioden, godkänna tillfällig överföring av en del av de individuella kvoter som den därtill berättigade producenten inte avser att utnyttja.

Medlemsstaterna får reglera överföringarna med hänsyn till producentkategori eller mjölkproduktionens struktur och får begränsa överföringar till uppköparnivå eller, inom regioner, tillåta total överföring i de fall som avses i artikel 65.3, samt fastställa i vilken mån överföringarna får ske på nytt.

2.   Varje medlemsstat får besluta att inte tillämpa punkt 1 på grundval av ett eller båda av följande kriterier:

| a) | Behovet att underlätta strukturell utveckling och anpassning. |
| --- | --- |

a)

Behovet att underlätta strukturell utveckling och anpassning.

| b) | Betydande administrativa behov. |
| --- | --- |

b)

Betydande administrativa behov.

Artikel 67

Överföring av kvoter tillsammans med mark

1.   Individuella kvoter ska överföras tillsammans med jordbruksföretaget till de producenter som tar över det vid försäljning, utarrendering, faktiskt eller förtida arv eller vid annan överföring som har jämförbara rättsverkningar för producenterna, i enlighet med närmare föreskrifter som medlemsstaterna ska fastställa med hänsyn till de arealer som används för mjölkproduktion eller andra objektiva kriterier samt med beaktande av eventuella avtal mellan parterna. Den del av kvoten som eventuellt inte överförs med jordbruksföretaget ska överföras till den nationella reserven.

2.   I samband med att kvoter har överförts eller överförs i enlighet med punkt 1 på grundval av ett arrendekontrakt eller på annat sätt med jämförbara rättsverkningar, kan medlemsstaterna, med utgångspunkt i objektiva kriterier och med syfte att se till att kvoterna uteslutande tilldelas producenterna, besluta att kvoterna inte överförs tillsammans med jordbruksföretaget.

3.   Om mark överlåts till offentliga myndigheter och/eller för offentligt bruk eller om överföringar sker i syften som inte har något samband med jordbruk, ska medlemsstaterna föreskriva att nödvändiga åtgärder för att skydda parternas rättmätiga intressen genomförs och särskilt att den överförande producenten ges möjlighet att fortsätta med mjölkproduktion om det är hans avsikt.

4.   Om det inte finns något avtal mellan parterna i det fall ett arrendekontrakt löper ut utan att det finns möjlighet till förnyelse på liknande villkor eller i situationer som medför jämförbara rättsverkningar ska de individuella kvoterna i fråga helt eller delvis överföras till de producenter som övertar dem, i enlighet med bestämmelser som antagits av medlemsstaterna, med beaktande av parternas rättmätiga intressen.

Artikel 68

Särskilda överföringsbestämmelser

1.   I syfte att omstrukturera mjölkproduktionen eller att förbättra miljön och i enlighet med närmare föreskrifter som de ska fastställa med beaktande av parternas rättmätiga intressen, får medlemsstaterna

| a) | bevilja ersättning genom en eller flera årliga utbetalningar till producenter som åtar sig att definitivt lägga ned hela eller en del av sin mjölkproduktion och tillföra den nationella reserven de således frigjorda individuella kvoterna, |
| --- | --- |

a)

bevilja ersättning genom en eller flera årliga utbetalningar till producenter som åtar sig att definitivt lägga ned hela eller en del av sin mjölkproduktion och tillföra den nationella reserven de således frigjorda individuella kvoterna,

| b) | på grundval av objektiva kriterier fastställa de villkor på vilka producenter i början av en tolvmånadersperiod av den behöriga myndigheten eller av ett av denna utsett organ, mot betalning, får erhålla en extratilldelning av sådana kvoter som andra producenter i slutet av den föregående tolvmånadersperioden definitivt har frigjort mot en ersättning, i en eller flera årliga utbetalningar, vilken motsvarar ovannämnda betalning, |
| --- | --- |

b)

på grundval av objektiva kriterier fastställa de villkor på vilka producenter i början av en tolvmånadersperiod av den behöriga myndigheten eller av ett av denna utsett organ, mot betalning, får erhålla en extratilldelning av sådana kvoter som andra producenter i slutet av den föregående tolvmånadersperioden definitivt har frigjort mot en ersättning, i en eller flera årliga utbetalningar, vilken motsvarar ovannämnda betalning,

| c) | centralisera och övervaka överföring av kvoter utan mark, |
| --- | --- |

c)

centralisera och övervaka överföring av kvoter utan mark,

| d) | när det gäller överföring av mark i miljöförbättrande syfte, fastställa att den individuella referenskvantiteten ska tilldelas den överförande producenten om denne avser att fortsätta med mjölkproduktion, |
| --- | --- |

d)

när det gäller överföring av mark i miljöförbättrande syfte, fastställa att den individuella referenskvantiteten ska tilldelas den överförande producenten om denne avser att fortsätta med mjölkproduktion,

| e) | utifrån objektiva kriterier fastställa inom vilka regioner eller uppsamlingsområden det ska vara tillåtet med definitiv överföring av kvoter utan motsvarande överföring av mark, i syfte att förbättra mjölkproduktionens struktur, |
| --- | --- |

e)

utifrån objektiva kriterier fastställa inom vilka regioner eller uppsamlingsområden det ska vara tillåtet med definitiv överföring av kvoter utan motsvarande överföring av mark, i syfte att förbättra mjölkproduktionens struktur,

| f) | på producentens begäran hos behörig myndighet eller hos av denna utsett organ och i syfte att förbättra mjölkproduktionens struktur på företagsnivå eller för att möjliggöra en övergång till extensiv produktion, tillåta definitiv överföring av kvoter utan motsvarande överföring av mark eller omvänt. |
| --- | --- |

f)

på producentens begäran hos behörig myndighet eller hos av denna utsett organ och i syfte att förbättra mjölkproduktionens struktur på företagsnivå eller för att möjliggöra en övergång till extensiv produktion, tillåta definitiv överföring av kvoter utan motsvarande överföring av mark eller omvänt.

2.   Punkt 1 kan genomföras på nationell nivå, på lämplig regional nivå eller inom specificerade uppsamlingsområden.

Artikel 69

Innehållande av kvoter

1.   Vid överföringar enligt artiklarna 67 och 68 kan medlemsstaterna, på grundval av objektiva kriterier, hålla inne en del av de individuella kvoterna till förmån för den nationella reserven.

2.   I samband med att kvoter, med eller utan tillhörande mark, har överförts eller överförs i enlighet med artiklarna 67 och 68 på grundval av ett arrendekontrakt eller på annat sätt med jämförbara rättsverkningar, kan medlemsstaterna, med utgångspunkt i objektiva kriterier och med syftet att kvoterna uteslutande ska tilldelas producenterna, besluta huruvida och på vilka villkor hela eller en del av den överförda kvoten ska återgå till den nationella reserven.

Artikel 70

Stöd för förvärv av kvoter

Inget offentligt organ har rätt att bevilja finansiellt stöd direkt knutet till förvärv av kvoter, vare sig vid försäljning, överföringar eller tilldelning av kvoter enligt detta avsnitt.

Underavsnitt III

Kvotöverskridande

Artikel 71

Överskottsavgift

1.   En överskottsavgift ska erläggas för mjölk och andra mjölkprodukter som saluförs utöver den nationella kvoten i enlighet med underavsnitt II.

Avgiften ska uppgå till 27,83 EUR/100 kg mjölk.

För de tolvmånadersperioder som inleds den 1 april 2009 och den 1 april 2010 ska överskottsavgiften för mjölk som levereras utöver 106 % av den nationella kvoten för leveranser som gäller den tolvmånadersperiod som inleds den 1 april 2008 fastställas till 150 % av den avgift som avses i andra stycket.

2.   Med avvikelse från punkt 1 första stycket ska överskottsavgiften, för de tolvmånadersperioder som inleds den 1 april 2009 och den 1 april 2010 och när det gäller leveranser, erläggas för mjölk som saluförs utöver den nationella kvoten i enlighet med underavsnitt II med avdrag för de individuella kvoter för leveranser som frigjorts och tillförts den nationella reserven i enlighet med artikel 68.1 a från och med den 30 november 2009 och som förblir i den till och med den 31 mars i tolvmånadersperioden i fråga.

3.   Medlemsstaterna ska till unionen betala den överskottsavgift som utgår vid överskridande av den nationella kvot som på nationell nivå fastställts separat för leveranser och direktförsäljning, och de ska betala in 99 % av det belopp de är skyldiga till Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) mellan den 16 oktober och den 30 november efter den berörda tolvmånadersperioden.

4.   Mellanskillnaden mellan det belopp av överskottsavgiften som uppstår till följd av tillämpningen av punkt 2 och det belopp som uppstår till följd av tillämpningen av punkt 1 första stycket ska medlemsstaten använda för att finansiera omstruktureringsåtgärder i mejerisektorn.

5.   Om överskottsavgiften enligt punkt 1 inte har betalats in i tid ska kommissionen, genom genomförandeakter i enlighet med artikel 81 d i den här förordningen och efter samråd med kommittén för jordbruksfonderna, inrättad genom
  artikel 41.1 i
  förordning (EG) nr 1290/2005, dra av ett belopp motsvarande den obetalda överskottsavgiften från månadsbetalningarna i den mening som avses i artiklarna 14 och 15.2 i förordning (EG) nr 1290/2005

  den förordningen
  . Innan kommissionen fattar sitt beslut ska den underrätta den berörda medlemsstaten, som ska framföra sina synpunkter inom en vecka. Artikel 17 i förordning (EG) nr 1290/2005 ska inte tillämpas. [Ändr. 10]

Artikel 72

Producenternas bidrag till överskottsavgiften

Överskottsavgiften ska i enlighet med artiklarna 73 och 76 i sin helhet fördelas mellan de producenter som har bidragit till vart och ett av de överskridanden av de nationella kvoterna som avses i artikel 59.2.

Om inte annat följer av artiklarna 73.2 och 76.1 ska producenterna vara skyldiga att till medlemsstaten betala in sin andel av den överskottsavgift som ska erläggas och som ska beräknas enligt artiklarna 62, 63 och 73, endast av det skälet att de har överskridit sina disponibla kvoter.

För de tolvmånadersperioder som inleds den 1 april 2009 och den 1 april 2010 och när det gäller leveranser ska överskottsavgiften, i enlighet med artiklarna 73 och 76, i sin helhet fördelas mellan de producenter som har bidragit till överskridandet av den nationella kvot som fastställts i enlighet med artikel 71.2.

Artikel 73

Överskottsavgift på leveranser

1.   Med avseende på upprättandet av slutavräkningen för överskottsavgiften ska de kvantiteter som levereras av en producent justeras genom ökning eller minskning när den verkliga fetthalten hos kvantiteterna skiljer sig från referenshalten för fett.

På nationell nivå ska överskottsavgiften beräknas på grundval av summan av leveranser och justeras i enlighet med första stycket.

2.   Medlemsstaterna ska fatta beslut om de enskilda producenternas bidrag till den överskottsavgift som ska betalas, efter eventuell omfördelning av den outnyttjade del av den nationella kvoten som avsatts för leveranser, antingen i förhållande till varje producents individuella kvoter eller på grundval av objektiva kriterier som ska fastställas av medlemsstaterna

| a) | antingen på nationell nivå, på grundval av det belopp med vilket varje enskild producents kvot har överskridits, |
| --- | --- |

a)

antingen på nationell nivå, på grundval av det belopp med vilket varje enskild producents kvot har överskridits,

| b) | eller först på uppköparnivå, och sedan, vid behov, på nationell nivå. |
| --- | --- |

b)

eller först på uppköparnivå, och sedan, vid behov, på nationell nivå.

Om tredje stycket i artikel 71.1 tillämpas ska medlemsstaterna, när de fastställer varje producents bidrag till den överskottsavgift som ska betalas på grund av tillämpningen av den högre procentsats som avses i det stycket, se till att ansvariga producenter proportionerligt bidrar till detta belopp på grundval av objektiva kriterier som ska fastställa av medlemsstaten.

Artikel 74

Uppköparens roll

1.   Uppköparen ska ansvara för inkasseringen av producenternas andel av överskottsavgiften och ska, före ett datum och enligt ett förfarande som ska fastställas av kommissionen genom genomförandeakter i enlighet med artikel 81 d, f och g, till medlemsstatens behöriga organ betala de inkasserade beloppen som har dragits av på det mjölkpris som betalas till de producenter som står för överskridandet eller, om detta inte varit möjligt, har tagits ut på annat lämpligt sätt.

2.   Om en uppköpare helt eller delvis träder i stället för en eller flera uppköpare, ska hänsyn tas till de individuella kvoter som producenterna disponerar över under återstoden av den innevarande tolvmånadersperioden, minus de kvantiteter som redan levererats och med beaktande av dessa kvantiteters fetthalt. Detta stycke ska också gälla när en producent övergår från en uppköpare till en annan.

3.   Om under referensperiodens gång de kvantiteter som en producent levererar överstiger den kvot som han disponerar över, kan medlemsstaten besluta att uppköparen, i enlighet med närmare föreskrifter som fastställts av medlemsstaten, som ett förskott på avgiften från producenten, ska dra av en del av mjölkpriset för varje leverans från denne producent som överstiger den kvot som han disponerar över för leveranser. Medlemsstaten får fastställa särskilda bestämmelser enligt vilka uppköpare tillåts dra av detta förskott när producenterna levererar till flera uppköpare.

Artikel 75

Godkännande

En uppköpares verksamhet måste först godkännas av medlemsstaten, enligt kriterier som ska fastställas av kommissionen genom delegerade akter i enlighet med artikel 80.1 f.

Artikel 76

Överskottsavgift vid direktförsäljning

1.   Vid direktförsäljning och i enlighet med medlemsstatens beslut ska producenternas bidrag till överskottsavgiften, efter eventuell omfördelning av den outnyttjade delen av den nationella kvot som avsatts för direktförsäljning, fastställas på lämplig territoriell nivå eller på nationell nivå.

2.   Medlemsstaterna ska fastställa beräkningsgrunden för producentens bidrag till överskottsavgiften på den totala kvantitet mjölk som sålts, överlåtits eller använts för framställning av mjölkprodukter som sålts eller överlåtits enligt kriterier som fastställts av kommissionen.

3.   Ingen korrigering kopplad till fetthalten får beaktas vid upprättandet av slutavräkningen.

Artikel 77

Överskjutande eller icke betalade belopp

1.   Om det för leveranser eller för direktförsäljning fastställs att en överskottsavgift ska betalas och om det uttagna bidraget från producenterna är högre än avgiften får medlemsstaten

| a) | helt eller delvis använda överskottet till att finansiera åtgärderna i artikel 68.1 a, och/eller |
| --- | --- |

a)

helt eller delvis använda överskottet till att finansiera åtgärderna i artikel 68.1 a, och/eller

| b) | helt eller delvis omfördela det till producenter som






  i) | tillhör de prioriterade kategorier som medlemsstaten fastställt utifrån objektiva kriterier och inom en tidsfrist som ska fastställas av kommissionen, eller |
| --- | --- | --- |

b)

helt eller delvis omfördela det till producenter som

i)

tillhör de prioriterade kategorier som medlemsstaten fastställt utifrån objektiva kriterier och inom en tidsfrist som ska fastställas av kommissionen, eller

| ii) | påverkas av särskilda omständigheter till följd av en nationell regel som inte har något samband med kvotsystemet för mjölk- och mjölkprodukter enligt detta kapitel. |
| --- | --- |

ii)

påverkas av särskilda omständigheter till följd av en nationell regel som inte har något samband med kvotsystemet för mjölk- och mjölkprodukter enligt detta kapitel.

2.   När det fastställs att ingen överskottsavgift ska betalas ska eventuella avgiftsförskott som tagits ut av uppköpare eller medlemsstaten återbetalas senast vid slutet av nästa tolvmånadersperiod.

3.   Om en uppköpare inte har uppfyllt skyldigheten att inkassera producenternas andel i överskottsavgiften enligt artikel 74, kan medlemsstaten utkräva de obetalda beloppen direkt av producenten, utan att det påverkar de sanktioner denna kan göra gällande vid underlåtenhet från uppköparens sida.

4.   Om betalningsfristen inte iakttas av producenten eller uppköparen, ska en dröjsmålsränta som fastställs av kommissionen betalas till medlemsstaten.

Avsnitt IV

Procedurregler för sockerkvoter och mjölkkvoter

Underavsnitt I

Procedurregler för sockerkvoter

Artikel 78

Delegerade befogenheter

1.   För att säkerställa att företagen i artikel 51 uppfyller sina åtaganden får kommissionen genom delegerade akter
  som antagits i enlighet med artikel 321
  anta regler om beviljande och indragning av dessa företags godkännanden
  och om ändring av datumen i artikel 56
  och om kriterierna för administrativa sanktioner. [Ändr. 11]

2.   För att ta hänsyn till de särskilda förhållandena i sockersektorn och för att säkerställa att alla parters intressen vederbörligen beaktas, får kommissionen genom delegerade akter
  som antagits i enlighet med artikel 321
  fastställa ytterligare definitioner, bland annat rörande produktionen av socker, isoglukos och inulinsirap, anläggningars produktion och de villkor som styr försäljningen till de yttersta randområdena.

3.   För att säkerställa att sockerbetsodlarna känner medansvar för ett beslut om att överföra en viss produktionsmängd, får kommissionen genom delegerade akter
  som antagits i enlighet med artikel 321
  fastställa regler om överföring av socker.

Artikel 79

Genomförandebefogenheter

När det gäller de företag som avses i artikel 51 får kommissionen genom genomförandeakter
  som antagits i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 323.1a
  fastställa regler om

| a) | ansökningar om godkännande av företag, de register som godkända företag ska föra och uppgifter som de ska lämna, |
| --- | --- |

a)

ansökningar om godkännande av företag, de register som godkända företag ska föra och uppgifter som de ska lämna,

| b) | systemet för de kontroller av godkända företag som medlemsstaterna ska utföra, |
| --- | --- |

b)

systemet för de kontroller av godkända företag som medlemsstaterna ska utföra,

| c) | medlemsstaternas meddelanden till kommissionen och till godkända företag, |
| --- | --- |

c)

medlemsstaternas meddelanden till kommissionen och till godkända företag,

| d) | leveranser av råvaror till företag, inklusive leveransavtal och följesedlar, |
| --- | --- |

d)

leveranser av råvaror till företag, inklusive leveransavtal och följesedlar,

| e) | likvärdighet för socker enligt artikel 54 a, |
| --- | --- |

e)

likvärdighet för socker enligt artikel 54 a,

| f) | den särskilda försörjningsordningen för de yttersta randområdena, |
| --- | --- |

f)

den särskilda försörjningsordningen för de yttersta randområdena,

| g) | export enligt artikel 54 d, |
| --- | --- |

g)

export enligt artikel 54 d,

| h) | medlemsstaternas samarbete för att garantera effektiva kontroller, |
| --- | --- |

h)

medlemsstaternas samarbete för att garantera effektiva kontroller,

| i) | ändring av datumen i artikel 56,
  [Ändr. 12] |
| --- | --- |

i)

ändring av datumen i artikel 56,
  [Ändr. 12]

| j) | fastställandet av överskottskvantiteten, meddelanden och utbetalning av den överskottsavgift som avses i artikel 57. |
| --- | --- |

j)

fastställandet av överskottskvantiteten, meddelanden och utbetalning av den överskottsavgift som avses i artikel 57.

Underavsnitt II

Procedurregler för mjölkkvoter

Artikel 80

Delegerade befogenheter

1.   För att garantera att syftet med mjölkkvotsystemet uppnås, framför allt att de individuella kvoterna används effektivt och att avgiften beräknas, insamlas och används korrekt, ska kommissionen genom genomförandeakter
  i enlighet med artikel 321
  anta regler rörande

| a) | tillfälliga och definitiva omställningar av kvoter, |
| --- | --- |

a)

tillfälliga och definitiva omställningar av kvoter,

| b) | metoderna för beräkning av avgiften, |
| --- | --- |

b)

metoderna för beräkning av avgiften,

| c) | omfördelningen av outnyttjade kvoter, |
| --- | --- |

c)

omfördelningen av outnyttjade kvoter,

| d) | tröskelvärdet för korrigering av fetthalten, |
| --- | --- |

d)

tröskelvärdet för korrigering av fetthalten,

| e) | producenternas skyldighet att leverera till godkända uppköpare, |
| --- | --- |

e)

producenternas skyldighet att leverera till godkända uppköpare,

| f) | godkännandet av uppköpare, |
| --- | --- |

f)

godkännandet av uppköpare,

| g) | de objektiva kriterierna för omfördelningen av överskottsavgiften, |
| --- | --- |

g)

de objektiva kriterierna för omfördelningen av överskottsavgiften,

| h) | särskilda definitioner knutna till systemets funktion, |
| --- | --- |

h)

särskilda definitioner knutna till systemets funktion,

| i) | anpassningen av definitionen direktförsäljning med hänsyn till definitionen av leverans i artikel 58.1 f. |
| --- | --- |

i)

anpassningen av definitionen direktförsäljning med hänsyn till definitionen av leverans i artikel 58.1 f.

2.   För att säkerställa att aktörerna och medlemsstaterna uppfyller sina skyldigheter får kommissionen genom delegerade akter
  i enlighet med artikel 321
  anta regler rörande

| a) | sanktioner för de fall då producenter eller uppköpare inte fullgör sina skyldigheter, framför allt avseende tidsfrister för avgiftsbetalning, leveranser till godkända uppköpare, rapportering av leveranser och direktförsäljning, överlämnande av oriktiga uppgifter eller deklarationer, bristande uppdatering av register, |
| --- | --- |

a)

sanktioner för de fall då producenter eller uppköpare inte fullgör sina skyldigheter, framför allt avseende tidsfrister för avgiftsbetalning, leveranser till godkända uppköpare, rapportering av leveranser och direktförsäljning, överlämnande av oriktiga uppgifter eller deklarationer, bristande uppdatering av register,

| b) | sanktioner för medlemsstater som inte uppfyller sina skyldigheter enligt artikel 62.2. |
| --- | --- |

b)

sanktioner för medlemsstater som inte uppfyller sina skyldigheter enligt artikel 62.2.

Artikel 81

Genomförandebefogenheter

Kommissionen ska genom genomförandeakter
  i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 323.1a
  anta alla regler som krävs, bland annat rörande

| a) | definitiv omställning av kvoter och uppdelning av nationella kvoter i leveranser och direktförsäljning, |
| --- | --- |

a)

definitiv omställning av kvoter och uppdelning av nationella kvoter i leveranser och direktförsäljning,

| b) | fastställande av en koefficient för individuella kvoters fetthalt, korrigering av fetthalten och registrering av överskridanden av nationella kvoters fetthalt, |
| --- | --- |

b)

fastställande av en koefficient för individuella kvoters fetthalt, korrigering av fetthalten och registrering av överskridanden av nationella kvoters fetthalt,

| c) | fastställande av mjölkekvivalenter, |
| --- | --- |

c)

fastställande av mjölkekvivalenter,

| d) | tidsfrist och den avgörande faktorn för den valutakurs som ska tillämpas vid betalning av avgiften, omfördelningen av överskottsavgiften och minskningen av förskott när tidsfristerna inte efterlevs, |
| --- | --- |

d)

tidsfrist och den avgörande faktorn för den valutakurs som ska tillämpas vid betalning av avgiften, omfördelningen av överskottsavgiften och minskningen av förskott när tidsfristerna inte efterlevs,

| e) | tillämpliga räntesatser vid för sen betalning, korrekt uttag av avgiften och användning av den enprocentiga del av avgiften som inte går till EGFJ, |
| --- | --- |

e)

tillämpliga räntesatser vid för sen betalning, korrekt uttag av avgiften och användning av den enprocentiga del av avgiften som inte går till EGFJ,

| f) | information till producenter om nya definitioner, meddelande om individuella kvoter och anmälan av avgift, |
| --- | --- |

f)

information till producenter om nya definitioner, meddelande om individuella kvoter och anmälan av avgift,

| g) | överföringen av upplysningar rörande tillämpningen av avgiftsordningen för mjölksektorn, |
| --- | --- |

g)

överföringen av upplysningar rörande tillämpningen av avgiftsordningen för mjölksektorn,

| h) | utarbetandet av en avräkning av leveranser och deklarationer av direktförsäljning, |
| --- | --- |

h)

utarbetandet av en avräkning av leveranser och deklarationer av direktförsäljning,

| i) | uppköpares och producenters skyldigheter att utarbeta deklarationer, föra register och tillhandahålla information, |
| --- | --- |

i)

uppköpares och producenters skyldigheter att utarbeta deklarationer, föra register och tillhandahålla information,

| j) | kontroller av leveranser och direktförsäljning. |
| --- | --- |

j)

kontroller av leveranser och direktförsäljning.

Avdelning V

Produktionskapacitet i vinsektorn

Underavsnitt I

Olagliga planteringar

Artikel 82

Olagliga planteringar som planterats efter den 31 augusti 1998

1.   Producenterna ska i tillämpliga fall och på egen bekostnad röja arealer som efter den 31 augusti 1998 planterats med vinstockar utan motsvarande planteringsrätt.

2.   Till dess att röjningen enligt punkt 1 är gjord, får druvor och produkter framställda av druvor från de arealer som avses i den punkten släppas ut på marknaden endast för destillation helt på producentens bekostnad. Destillationsprodukterna får dock inte användas vid framställning av alkohol med en verklig alkoholhalt om 80 volymprocent eller lägre.

3.   Oavsett eventuella tidigare sanktioner som ålagts av medlemsstaterna ska medlemsstaterna ålägga de producenter som åsidosätter röjningsplikten sanktioner som differentieras efter hur allvarligt, omfattande och varaktigt detta åsidosättande är.

4.   Upphörandet av det tillfälliga förbudet mot nyplantering den 31 december 2015 enligt artikel 89.1 ska inte påverka skyldigheterna enligt denna artikel.

Artikel 83

Obligatorisk reglering av planteringar som planterats olagligt före den 1 september 1998

1.   Producenterna ska i tillämpliga fall senast den 31 december 2009 mot en avgift reglera arealer som planterats med vinstockar utan motsvarande planteringsrätt före den 1 september 1998.

Utan att några förfaranden för avslutande av räkenskaperna åsidosätts, ska första stycket inte gälla arealer som reglerats i enlighet med artikel 2.3 i rådets förordning (EG) nr 1493/1999 (18).

2.   Den avgift som avses i punkt 1 ska fastställas av medlemsstaterna. Den ska vara minst dubbelt så stor som det genomsnittliga värdet av motsvarande planteringsrätt i det berörda området.

3.   Till dess att regleringen enligt punkt 1 är genomförd, får druvor och produkter framställda av druvor från de arealer som avses i den punkten släppas ut på marknaden endast för destillation helt på producentens bekostnad. Produkterna får inte användas vid framställning av alkohol med en verklig alkoholhalt om 80 volymprocent eller lägre.

4.   De olagligt planterade arealer som avses i punkt 1 som inte har reglerats enligt den punkten senast den 31 december 2009 ska röjas av producenterna i fråga på deras egen bekostnad.

Medlemsstaterna ska ålägga de producenter som åsidosätter röjningsplikten sanktioner som differentieras efter hur allvarligt, omfattande och varaktigt detta åsidosättande är.

I avvaktan på röjning enligt första stycket ska punkt 3 gälla i tillämpliga delar.

5.   Skyldigheterna enligt punkterna 3 och 4 ska inte påverkas av att det tillfälliga förbudet mot nyplantering upphör den 31 december 2015 i enlighet med artikel 89.1.

Artikel 84

Kontroll av förbudet mot saluföring och av kravet på destillation

1.   Avseende artiklarna 82.2 och 83.3 och 83.4 ska medlemsstaterna kräva bevis för att de berörda produkterna inte saluförs eller att, om de destilleras, ett destillationskontrakt lämnas in.

2.   Medlemsstaterna ska kontrollera att förbudet mot saluföring och kravet på destillation, enligt punkt 1, har uppfyllts. De ska om så inte är fallet vidta sanktionsåtgärder.

3.   Medlemsstaterna ska underrätta kommissionen om de arealer som omfattas av destillation och motsvarande alkoholvolym.

Artikel 85

Kompletterande åtgärder

De arealer som avses i artikel 83.1 första stycket ska så länge de inte har reglerats, liksom de arealer som avses i artikel 82.1, inte berättiga till nationellt stöd eller stöd från unionen.

Artikel 86

Delegerade befogenheter

1.   För att säkerställa att producenterna uppfyller åtagandena i detta underavsnitt får kommissionen genom delegerade akter
  i enlighet med artikel 321
  anta bestämmelser om det förbud mot saluföring av produkter som avses i artikel 84.1 och de sanktioner som medlemsstaterna får tillämpa när åtagandena inte uppfylls.

2.   För att säkerställa att olagliga planteringar effektivt spåras och tas bort, får kommissionen genom delegerade akter anta regler för att minska unionens bidrag till stödåtgärder när medlemsstater inte uppfyller den skyldighet de har att informera om olagliga planteringar.

Artikel 87

Genomförandebefogenheter

Kommissionen får genom genomförandeakter
  i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 323.1a
  anta alla nödvändiga bestämmelser om

| a) | underrättelser från medlemsstaterna, |
| --- | --- |

a)

underrättelser från medlemsstaterna,

| b) | insamlingen av information som kompletterar medlemsstaternas underrättelser enligt kommissionens förordning (EG) nr 1227/2000 (19), |
| --- | --- |

b)

insamlingen av information som kompletterar medlemsstaternas underrättelser enligt kommissionens förordning (EG) nr 1227/2000 (19),

| c) | de kontroller som medlemsstaterna ska genomföra och rapporteringen av information om dessa kontroller till kommissionen. |
| --- | --- |

c)

de kontroller som medlemsstaterna ska genomföra och rapporteringen av information om dessa kontroller till kommissionen.

Underavsnitt II

Övergångssystem för planteringsrätter

Artikel 88

Varaktighet

Detta underavsnitt ska tillämpas till och med den 31 december 2015.

Artikel 89

Tillfälligt förbud mot plantering av vinstockar

1.   Plantering av vinstockar med druvsorter för vinframställning som är klassificerbara enligt artikel 166.2 är förbjuden; detta ska dock inte påverka tillämpningen av artikel 166, särskilt inte punkt 4.

2.   Det är även förbjudet att ympa sorter för vinframställning som är klassificerbara enligt artikel 166.2 på andra sorter än sådana för vinframställning enligt den artikeln.

3.   Utan hinder av punkterna 1 och 2 ska plantering och ympning enligt de punkterna vara tillåten om den täcks av

| a) | en nyplanteringsrätt, enligt vad som avses i artikel 90, |
| --- | --- |

a)

en nyplanteringsrätt, enligt vad som avses i artikel 90,

| b) | en återplanteringsrätt, enligt vad som avses i artikel 91, |
| --- | --- |

b)

en återplanteringsrätt, enligt vad som avses i artikel 91,

| c) | en planteringsrätt som beviljats från en reserv, enligt vad som avses i artiklarna 92 och 93. |
| --- | --- |

c)

en planteringsrätt som beviljats från en reserv, enligt vad som avses i artiklarna 92 och 93.

4.   De planteringsrätter som avses i punkt 3 ska beviljas i hektar.

5.   Medlemsstaterna får besluta att behålla det förbud som avses i punkt 1 på sitt territorium eller delar av sitt territorium till och med den 31 december 2018. De regler som gäller för övergångssystemet för planteringsrätter enligt detta underavsnitt, inklusive denna artikel, ska i så fall gälla i medlemsstaten i fråga på motsvarande sätt.

Artikel 90

Nyplanteringsrätter

1.   Medlemsstaterna får bevilja producenter nyplanteringsrätter för arealer

| a) | avsedda för nyplantering i samband med fastighetsreglering eller expropriation som i det allmänna intresset genomförs enligt nationell lagstiftning, |
| --- | --- |

a)

avsedda för nyplantering i samband med fastighetsreglering eller expropriation som i det allmänna intresset genomförs enligt nationell lagstiftning,

| b) | avsedda för försöksändamål, |
| --- | --- |

b)

avsedda för försöksändamål,

| c) | avsedda för odling av moderplantor för ympmaterial, eller |
| --- | --- |

c)

avsedda för odling av moderplantor för ympmaterial, eller

| d) | vars vin eller vinprodukter enbart är avsedda för konsumtion i vinodlarens hushåll. |
| --- | --- |

d)

vars vin eller vinprodukter enbart är avsedda för konsumtion i vinodlarens hushåll.

2.   Nyplanteringsrätter ska

| a) | användas av den producent som beviljats dem, |
| --- | --- |

a)

användas av den producent som beviljats dem,

| b) | utnyttjas före utgången av det andra vinåret efter det år de beviljades, och |
| --- | --- |

b)

utnyttjas före utgången av det andra vinåret efter det år de beviljades, och

| c) | användas för de ändamål som beviljandet gäller. |
| --- | --- |

c)

användas för de ändamål som beviljandet gäller.

Artikel 91

Återplanteringsrätter

1.   Medlemsstaterna ska bevilja återplanteringsrätter till producenter som har röjt en areal planterad med vinstockar.

Röjningsarealer för vilka det beviljats ett röjningsbidrag enligt del II avdelning I kapitel III avsnitt IVa underavsnitt III i förordning (EG) nr 1234/2007ska dock inte ge upphov till återplanteringsrätter.

2.   Medlemsstaterna får bevilja återplanteringsrätter till producenter som åtar sig att röja en areal planterad med vinstockar. I så fall ska den areal åtagandet gäller röjas senast före utgången av det tredje året efter det år då de nya vinstockar, som återplanteringsrätterna gäller, planterades.

3.   Återplanteringsrätterna ska beviljas för en areal som i ren odling motsvarar den röjda arealen.

4.   Återplanteringsrätterna ska utnyttjas av det företag för vilket de har beviljats. Medlemsstaterna får föreskriva att dessa rätter bara får utnyttjas för de arealer där röjningen ägde rum.

5.   Utan hinder av punkt 4 får medlemsstaterna besluta att återplanteringsrätter helt eller delvis får överföras till ett annat företag inom samma medlemsstat om

| a) | en del av företaget i fråga överförs till det andra företaget, |
| --- | --- |

a)

en del av företaget i fråga överförs till det andra företaget,

| b) | om arealer i det senare företaget är avsedda för






  i) | produktion av vin med skyddad ursprungsbeteckning eller skyddad geografisk beteckning, eller |
| --- | --- | --- |

b)

om arealer i det senare företaget är avsedda för

i)

produktion av vin med skyddad ursprungsbeteckning eller skyddad geografisk beteckning, eller

| ii) | odling av moderplantor för ympmaterial. |
| --- | --- |

ii)

odling av moderplantor för ympmaterial.

Medlemsstaterna ska se till att tillämpningen av undantagen i första stycket inte medför en allmän ökning av produktionskapaciteten på deras territorium, särskilt när överföringar görs från icke-bevattnade till bevattnade arealer.

6.   Punkterna 1–5 ska även gälla i tillämpliga delar för rätter som kan likställas med återplanteringsrätter och som förvärvats med stöd av tidigare unionsbestämmelser eller nationell lag.

7.   Återplanteringsrätter som förvärvats med stöd av artikel 4.5 i förordning (EG) nr 1493/1999 ska användas inom de tidsfrister som föreskrivs i den förordningen.

Artikel 92

Nationella och regionala reserver av planteringsrätter

1.   För att förbättra förvaltningen av produktionskapaciteten ska medlemsstaterna inrätta en nationell reserv eller regionala reserver av planteringsrätter.

2.   Medlemsstater som har inrättat nationella eller regionala reserver av planteringsrätter enligt förordning (EG) nr 1493/1999 får behålla de reserverna så länge som de tillämpar övergångssystemet för planteringsrätter i enlighet med detta underavsnitt.

3.   Följande planteringsrätter ska föras till nationella eller regionala reserver om de inte används inom föreskriven tid:

| a) | Nyplanteringsrätter |
| --- | --- |

a)

Nyplanteringsrätter

| b) | Återplanteringsrätter |
| --- | --- |

b)

Återplanteringsrätter

| c) | Planteringsrätter som tilldelats från reserven |
| --- | --- |

c)

Planteringsrätter som tilldelats från reserven

4.   Producenter får överföra återplanteringsrätter till nationella eller regionala reserver. Villkoren för sådan överföring, vid behov mot ekonomisk ersättning från medlemsstaten, ska bestämmas av medlemsstaten med hänsyn till parternas legitima intressen.

5.   Med avvikelse från punkt 1 kan en medlemsstat välja att inte tillämpa systemet med reserver på villkor att den kan bevisa att den har ett effektivt system för förvaltning av planteringsrätterna för hela sitt territorium. Det alternativa systemet får om så erfordras avvika från relevanta bestämmelser i detta underavsnitt.

Första stycket gäller även medlemsstater som upphör med att använda nationella eller regionala reserver enligt förordning (EG) nr 1493/1999.

Artikel 93

Tilldelning av planteringsrätter från reserven

1.   Medlemsstater får bevilja rätter från reserven

| a) | utan betalning till producenter som är yngre är 40 år, som har nödvändiga yrkeskunskaper och som för första gången etablerar sig och som är chef för företaget, eller |
| --- | --- |

a)

utan betalning till producenter som är yngre är 40 år, som har nödvändiga yrkeskunskaper och som för första gången etablerar sig och som är chef för företaget, eller

| b) | mot betalning till staten eller i förekommande fall till regionen, till producenter som avser att använda rätterna för att plantera arealer vars produktion har en säker marknad. |
| --- | --- |

b)

mot betalning till staten eller i förekommande fall till regionen, till producenter som avser att använda rätterna för att plantera arealer vars produktion har en säker marknad.

Medlemsstaterna ska ställa upp kriterier för fastställandet av storleken på den ersättning som avses i led b i första stycket, som kan variera beroende på den avsedda slutprodukten från den berörda vinodlingen och på den återstående övergångsperiod under vilken förbudet mot nyplantering enligt artikel 89.1 och 89.2 gäller.

2.   Om planteringsrätter som beviljats från en reserv används, ska medlemsstaterna se till

| a) | att platsen, de använda sorterna och de använda odlingsmetoderna garanterar att den efterföljande produktionen är anpassad till efterfrågan på marknaden, och |
| --- | --- |

a)

att platsen, de använda sorterna och de använda odlingsmetoderna garanterar att den efterföljande produktionen är anpassad till efterfrågan på marknaden, och

| b) | att den berörda avkastningen är typisk för genomsnittet i regionen, särskilt när planteringsrätter från icke-bevattnade arealer används för bevattnade arealer. |
| --- | --- |

b)

att den berörda avkastningen är typisk för genomsnittet i regionen, särskilt när planteringsrätter från icke-bevattnade arealer används för bevattnade arealer.

3.   Planteringsrätter som beviljats från en reserv, men som inte används före utgången av det andra vinåret efter det vinår då de beviljades ska vara förverkade och föras tillbaka till reserven.

4.   Planteringsrätter i en reserv som inte är fördelade före utgången av det femte vinåret efter det år då de fördes till reserven ska förfalla.

5.   Om det finns regionala reserver i en medlemsstat får medlemsstaten fastställa regler om omfördelning av planteringsrätter mellan de regionala reserverna. Om det finns både regionala och nationella reserver i en medlemsstat får medlemsstaten även tillåta överföringar mellan dessa.

En nedsättningskoefficient får tillämpas på överföringar.

Artikel 94

De minimis

Detta underavsnitt ska inte tillämpas i medlemsstater där gemenskapens system för planteringsrätter inte gällde den 31 december 2007.

Artikel 95

Strängare nationella regler

Medlemsstaterna får anta strängare nationella regler om tilldelningen av nyplanteringsrätter eller återplanteringsrätter. De får kräva att ansökningarna och de relevanta upplysningar som ska lämnas i ansökningarna, kompletteras med ytterligare uppgifter som behövs för att övervaka utvecklingen av produktionskapaciteten.

Artikel 96

Delegerade befogenheter

1.   För att undvika att produktionskapaciteten ökar får kommissionen genom delegerade akter
  som antagits i enlighet med artikel 321

| a) | upprätta en förteckning över de situationer då röjning inte ger upphov till återplanteringsrätter, |
| --- | --- |

a)

upprätta en förteckning över de situationer då röjning inte ger upphov till återplanteringsrätter,

| b) | införa regler för överföring av planteringrätter mellan reserverna, |
| --- | --- |

b)

införa regler för överföring av planteringrätter mellan reserverna,

| c) | förbjuda saluföring av

  anta bestämmelser om
  vin och vinprodukter som enbart är avsedda att konsumeras av vinodlarens familj, [Ändr. 13] |
| --- | --- |

c)

förbjuda saluföring av

  anta bestämmelser om
  vin och vinprodukter som enbart är avsedda att konsumeras av vinodlarens familj, [Ändr. 13]

2.   För att garantera likabehandling av producenter som röjer arealer får kommissionen genom delegerade akter
  i enlighet med artikel 321
  anta regler för att säkerställa att röjningen faktiskt äger rum i de fall återplanteringsrätter beviljas.

3.   För att skydda unionens medel och unionsvinets identitet, ursprung och kvalitet, får kommissionen genom delegerade akter
  som antagits i enlighet med artikel 321

| a) | besluta att upprätta en analysdatabas med isostopdata, som ska bidra till att upptäcka bedrägerier utifrån de stickprov som medlemsstaterna samlat in, samt fastställa regler för medlemsstaternas egna databaser, |
| --- | --- |

a)

besluta att upprätta en analysdatabas med isostopdata, som ska bidra till att upptäcka bedrägerier utifrån de stickprov som medlemsstaterna samlat in, samt fastställa regler för medlemsstaternas egna databaser,

| b) | anta regler om kontrollorgan och ömsesidigt bistånd, |
| --- | --- |

b)

anta regler om kontrollorgan och ömsesidigt bistånd,

| c) | anta regler om gemensamt utnyttjande av medlemsstaternas resultat, |
| --- | --- |

c)

anta regler om gemensamt utnyttjande av medlemsstaternas resultat,

| d) | anta regler om tillämpningen av påföljder vid exceptionella omständigheter. |
| --- | --- |

d)

anta regler om tillämpningen av påföljder vid exceptionella omständigheter.

Artikel 97

Genomförandebefogenheter

Kommissionen får genom genomförandeakter
  i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 323.1a
  anta alla nödvändiga åtgärder rörande detta underavsnitt, däribland regler rörande

| a) | beviljandet av nya planteringsrätter, inklusive registrerings- och underrättelseskyldighet, |
| --- | --- |

a)

beviljandet av nya planteringsrätter, inklusive registrerings- och underrättelseskyldighet,

| b) | överföringen av återplanteringsrätter, inklusive en nedsättningskoefficient, |
| --- | --- |

b)

överföringen av återplanteringsrätter, inklusive en nedsättningskoefficient,

| c) | det register som medlemsstaterna ska föra och underrättelserna till kommissionen, inklusive möjligheten till ett reservsystem, |
| --- | --- |

c)

det register som medlemsstaterna ska föra och underrättelserna till kommissionen, inklusive möjligheten till ett reservsystem,

| d) | tilldelningen av planteringsrätter från reserven, |
| --- | --- |

d)

tilldelningen av planteringsrätter från reserven,

| e) | de kontroller som medlemsstaterna ska genomföra och rapporteringen av information om dessa kontroller till kommissionen, |
| --- | --- |

e)

de kontroller som medlemsstaterna ska genomföra och rapporteringen av information om dessa kontroller till kommissionen,

| f) | underrättelsen från en medlemsstat om dess avsikt att tillämpa artikel 89.5 på sitt territorium. |
| --- | --- |

f)

underrättelsen från en medlemsstat om dess avsikt att tillämpa artikel 89.5 på sitt territorium.

Underavsnitt III

Saluföringsregler för att förbättra och stabilisera den gemensamma vinmarknadens funktion

Artikel 98

Saluföringsregler för att förbättra och stabilisera den gemensamma vinmarknadens funktion

1.   För att förbättra och stabilisera den gemensamma marknaden för vin, inbegripet de druvor, den must och de viner som vinet härrör från, får de producerande medlemsstaterna fastställa saluföringsregler för att reglera utbudet, särskilt genom beslut fattade av de branschorganisationer som avses i artiklarna 210.3 och 227.

Dessa regler ska stå i proportion till det eftersträvade målet och får inte

| a) | avse transaktioner som görs efter det att den berörda produkten släpps ut på marknaden för första gången, |
| --- | --- |

a)

avse transaktioner som görs efter det att den berörda produkten släpps ut på marknaden för första gången,

| b) | tillåta fastställande av priser, inte heller riktpriser eller rekommenderade priser, |
| --- | --- |

b)

tillåta fastställande av priser, inte heller riktpriser eller rekommenderade priser,

| c) | blockera en alltför stor procentandel av den normala årliga skörden, |
| --- | --- |

c)

blockera en alltför stor procentandel av den normala årliga skörden,

| d) | göra det möjligt att vägra att utfärda de nationella intyg och unionsintyg som krävs för omsättning och saluföring av viner om saluföringen är i överensstämmelse med ovannämnda regler. |
| --- | --- |

d)

göra det möjligt att vägra att utfärda de nationella intyg och unionsintyg som krävs för omsättning och saluföring av viner om saluföringen är i överensstämmelse med ovannämnda regler.

2.   Reglerna enligt punkt 1 ska i sin helhet meddelas aktörerna genom offentliggörande i en officiell publikation i den berörda medlemsstaten.

3.   Den rapporteringsskyldighet som avses i artikel 227.3 ska också gälla för de beslut eller åtgärder som medlemsstaterna har antagit enligt den här artikeln.

KAPITEL IV

Stödordningar

Avsnitt I

Produktionsbidrag inom sockersektorn

Artikel 99

Produktionsbidrag

1.   Ett produktionsbidrag kan beviljas för de produkter inom sockersektorn som anges i del III led b–e i bilaga I, om det inte finns något överskott av socker, importerat socker, överskott av isoglukos eller överskott av inulinsirap till världsmarknadspris för tillverkning av de produkter som avses i artikel 55.2 b och c.

2.   Åtgärder för att fastställa Det produktionsbidrag som avses i punkt 1 ska vidtas av rådet i enlighet med artikel 43.3 i fördraget.
  fastställas av kommissionen genom genomförandeakter som antagits i enlighet med det granskningsförfarande sin avses i artikel 323.1a, med särskild hänsyn till

| a) | kostnaderna för industrin vid försörjning med importerat socker från världsmarknaden, och |
| --- | --- |

a)

kostnaderna för industrin vid försörjning med importerat socker från världsmarknaden, och

| b) | priset på överskottssocker på unionsmarknaden eller, om det inte finns något överskottssocker på den marknaden, referenspriset på socker enligt artikel 8.1 c
  . [Ändr. 14] |
| --- | --- |

b)

priset på överskottssocker på unionsmarknaden eller, om det inte finns något överskottssocker på den marknaden, referenspriset på socker enligt artikel 8.1 c
  . [Ändr. 14]

Artikel 100

Villkor för beviljande av produktionsbidrag

För att ta hänsyn till de särskilda förhållandena på unionens marknad för utomkvotssocker får kommissionen genom delegerade akter
  i enlighet med artikel 321
  fastställa villkoren för beviljandet av de produktionsbidrag som avses i detta avsnitt.

Avsnitt II

Stöd inom sektorn för mjölk och mjölkprodukter

Underavsnitt I

Stöd för särskilda ändamål

Artikel 101

Stöd för skummjölk och skummjölkspulver avsett att användas som foder

1.   Om överskott av mjölkprodukter uppstår, sannolikt kommer att uppstå eller sannolikt kommer att skapa allvarlig obalans på marknaden, får kommissionen genom genomförandeakter
  som antagits i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 323.1a
  besluta att stöd ska beviljas för skummjölk och skummjölkspulver, som har producerats i unionen och som är avsedda att användas som foder, enligt villkor och produktnormer som ska fastställas av kommissionen genom delegerade akter i enlighet med artikel 103.

Vid tillämpningen av denna artikel ska kärnmjölk och kärnmjölkspulver betraktas som skummjölk och skummjölkspulver.

2.   Åtgärder för att fastställa stödbeloppen ska vidtas av rådet i enlighet med artikel 43.3 i fördraget.

  De stödbelopp som avses i punkt 1 ska fastställas av kommissionen genom genomförandeakter som antagits i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 323.1a, med hänsyn till referenspriset på skummjölkspulver enligt artikel 8.1 e ii och marknadssituationens utveckling för skummjölk och skummjölkspulver
  .
  Man bör beakta behovet av stödåtgärder för jordbruksprodukter från de yttersta randområdena och de ändringar som föreslås i denna förordning. [Ändr. 15]

Artikel 102

Stöd för skummjölkspulver som bearbetas till kasein och kaseinater

1.   Om överskott av mjölkprodukter uppstår, sannolikt kommer att uppstå eller sannolikt kommer att skapa allvarlig obalans på marknaden, får kommissionen genom genomförandeakter
  som antagits i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 323.1a
  besluta att stöd ska beviljas för skummjölk som har producerats i unionen och som bearbetas till kasein och kaseinater, enligt villkor och produktnormer för mjölken, kaseinet och kaseinaterna som ska fastställas av kommissionen genom delegerade akter i enlighet med artikel 103.

2.   Åtgärder för att fastställa stödbeloppen ska vidtas av rådet i enlighet med artikel 43.3 i fördraget.

  De stödbelopp som avses i punkt 1 ska fastställas av kommissionen genom genomförandeakter som antagits i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 323.1a, med hänsyn till referenspriset på skummjölkspulver enligt artikel 8.1 e ii och marknadssituationens utveckling för skummjölk och skummjölkspulver
  .

Stödet enligt första stycket kan ändras av kommissionen beroende på om skummjölken bearbetas till kasein eller kaseinater och beroende på dessa produkters kvalitet. [Ändr. 16]

Artikel 103

Delegerade befogenheter

1.   För att säkerställa att syftena med stöden i artiklarna 101 och 102 uppnås, får kommissionen genom delegerade akter
  som antagits i enlighet med artikel 321
  fastställa vilka produkter som får omfattas av dessa stöd och upprätta villkor och standarder för användandet av produkterna och för godkännande, och indragning av godkännande, av företag som använder produkterna för att ansöka om stöd.

2.   För att säkerställa att den skummjölk och det skummjölkspulver för vilket stöd beviljas i enlighet med artiklarna 101 och 102 används i avsett syfte, får kommissionen genom delegerade akter
  som antagits i enlighet med artikel 321
  fastställa vilka register företagen måste föra.

3.   För att säkerställa att aktörerna uppfyller sina krav

| a) | ska kommissionen genom delegerade akter
  som antagits i enlighet med artikel 321
  kräva att en säkerhet ställs när ett förskott av stöd utbetalas och när aktörer deltar i anbudsförfaranden för inköp av skummjölkpulver från offentlig intervention, |
| --- | --- |

a)

ska kommissionen genom delegerade akter
  som antagits i enlighet med artikel 321
  kräva att en säkerhet ställs när ett förskott av stöd utbetalas och när aktörer deltar i anbudsförfaranden för inköp av skummjölkpulver från offentlig intervention,

| b) | får kommissionen genom delegerade akter
  som antagits i enlighet med artikel 321
  införa sanktioner när aktörer inte följer ordningens regler eller när det stödbelopp de begär och som utbetalas är högre än berättigat. |
| --- | --- |

b)

får kommissionen genom delegerade akter
  som antagits i enlighet med artikel 321
  införa sanktioner när aktörer inte följer ordningens regler eller när det stödbelopp de begär och som utbetalas är högre än berättigat.

Artikel 104

Genomförandebefogenheter

Kommissionen får genom genomförandeakter
  i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 323.1a
  anta alla nödvändiga åtgärder rörande artiklarna 101 och 102, och framför allt fastställa

| a) | vilka justeringar som ska göras av stödsatsen utifrån kvaliteten på den använda skummjölken, |
| --- | --- |

a)

vilka justeringar som ska göras av stödsatsen utifrån kvaliteten på den använda skummjölken,

| b) | förpackningskrav, vilken information som ska finnas på förpackningarna, och kraven rörande bulkvaror, |
| --- | --- |

b)

förpackningskrav, vilken information som ska finnas på förpackningarna, och kraven rörande bulkvaror,

| c) | kraven på foderleveranser, |
| --- | --- |

c)

kraven på foderleveranser,

| d) | vilka kontroller och inspektioner som medlemsstaterna ska genomföra och de analytiska tester som ska användas, |
| --- | --- |

d)

vilka kontroller och inspektioner som medlemsstaterna ska genomföra och de analytiska tester som ska användas,

| e) | förfarandena för stödansökningar och stödutbetalningar, |
| --- | --- |

e)

förfarandena för stödansökningar och stödutbetalningar,

| f) | vilka förfaranden som gäller när skummjölkpulver frisläpps från offentlig intervention för att användas som foder. |
| --- | --- |

f)

vilka förfaranden som gäller när skummjölkpulver frisläpps från offentlig intervention för att användas som foder.

Underavsnitt II

Villkor för ostframställning

Artikel 105

Användning av kasein och kaseinater vid framställningen av ost

1.   Om stöd utgår enligt artikel 102 får det krävas att förhandstillstånd inhämtas för användningen av kasein och kaseinater vid framställning av ost; tillstånd ska endast beviljas om sådan användning är en nödvändig förutsättning för framställningen av produkterna.

2.   I detta underavsnitt avses med

a)   ost: produkter enligt KN-nummer 0406 som är framställda i unionen,

b)   kasein och kaseinater: produkter enligt KN-numren 3501 10 90 och 3501 90 90 som används i oförädlat tillstånd eller i form av en blandning.

Artikel 106

Delegerade befogenheter

För att säkerställa att syftena med det stöd som avses i artikel 102 uppnås, får kommissionen genom delegerade akter
  i enlighet med artikel 321
  anta regler

| a) | som gör förhandstillstånd nödvändigt vid användning av kasein och kaseinater i enlighet med artikel 105, |
| --- | --- |

a)

som gör förhandstillstånd nödvändigt vid användning av kasein och kaseinater i enlighet med artikel 105,

| b) | som begränsar användningen av kasein och kaseinater till den maximala procentandel av dessa som får iblandas ost utifrån objektiva kriterier för vad som är tekniskt nödvändigt, |
| --- | --- |

b)

som begränsar användningen av kasein och kaseinater till den maximala procentandel av dessa som får iblandas ost utifrån objektiva kriterier för vad som är tekniskt nödvändigt,

| c) | som inför sanktioner för användning av kasein och kaseinater utan tillstånd. |
| --- | --- |

c)

som inför sanktioner för användning av kasein och kaseinater utan tillstånd.

Artikel 107

Genomförandebefogenheter

Kommissionen får genom genomförandeakter
  i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 323.1a
  anta alla nödvändiga åtgärder avseende användningen av kasein och kaseinater i enlighet med artikel 105, däribland framförallt fastställa

| a) | vilka villkor som gäller när

  regler för hur
  medlemsstaterna beviljar tillstånd för användning av kasein och kaseinater
  liksom regler för tillståndens varaktighet och innehåll samt vilka produkter som kan omfattas
  , [Ändr. 17] |
| --- | --- |

a)

vilka villkor som gäller när

  regler för hur
  medlemsstaterna beviljar tillstånd för användning av kasein och kaseinater
  liksom regler för tillståndens varaktighet och innehåll samt vilka produkter som kan omfattas
  , [Ändr. 17]

| b) | vilka skyldigheter
  när det gäller räkenskaper och bokföring
  som ska uppfyllas av företag som har beviljats tillstånd i enlighet med led a, [Ändr. 17] |
| --- | --- |

b)

vilka skyldigheter
  när det gäller räkenskaper och bokföring
  som ska uppfyllas av företag som har beviljats tillstånd i enlighet med led a, [Ändr. 17]

| c) | vilka kontroller och inspektioner medlemsstaterna ska genomföra, och vilka register som ska föras. |
| --- | --- |

c)

vilka kontroller och inspektioner medlemsstaterna ska genomföra, och vilka register som ska föras.

Underavsnitt III

Stöd för leverans av mjölkprodukter till skolelever

Artikel 108

Leverans av mjölkprodukter till skolelever

1.   Unionsstöd ska beviljas för leveranser till skolelever av vissa bearbetade mjölkprodukter som omfattas av KN-nummer 0401, 0403, 0404 90 och 0406 eller KN-nummer 2202 90.

2.   Medlemsstaterna kan, som komplement till unionsstödet i punkt 1, bevilja nationellt stöd för leverans av sådana produkter som avses i punkt 1 till skolelever. Medlemsstaterna får finansiera sina nationella stöd genom en avgift som läggs på mejerisektorn eller genom andra bidrag från mejerisektorn.

3.   Åtgärder för att fastställa unionsstödet för all mjölk ska antas av rådet

  kommissionen genom genomförandeakter
  i enlighet med artikel 43.3 i fördraget

  det granskningsförfarande som avses i artikel 323.1a, med hänsyn till behovet av att tillräckligt uppmuntra leverans av mjölkprodukter till skolor
  .

Stödbeloppen för andra stödberättigade mjölkprodukter än mjölk ska fastställas av kommissionen genom genomförandeakter som antagits i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 323.1a, med hänsyn till produkternas innehåll av mjölkbeståndsdelar. [Ändr. 18]

4.   Det unionsstöd som avses i punkt 1 ska beviljas för högst 0,25 l mjölkekvivalent per elev och dag.

Artikel 109

Delegerade befogenheter

1.   För att ta hänsyn till utvecklingen av konsumtionsmönstret för mejeriprodukter och innovationerna och utvecklingen på marknaden för mejeriprodukter, ska kommissionen genom delegerade akter
  som antagits i enlighet med artikel 321
  fastställa vilka produkter som avses i artikel 108.1.

2.   För att säkerställa att det är de stödmottagare och sökande som är lämpliga som beviljas det stöd som avses i artikel 108.1 ska kommissionen genom delegerade akter
  som antagits i enlighet med artikel 321
  anta villkoren för beviljandet av stöd.

För att säkerställa att de sökande uppfyller sina skyldigheter ska kommissionen genom delegerade akter anta åtgärder för att förebygga bedrägerier och oegentligheter, däribland

  som antagits i enlighet med artikel 321 ställa

| a) | tillfällig indragning av rätten att ta del av stödordningen, |
| --- | --- |

a)

tillfällig indragning av rätten att ta del av stödordningen,

| b) | ställandet av en säkerhet som garanti för genomförandet när ett förskott av stödet utbetalas, och. |
| --- | --- |

b)

ställandet av en säkerhet som garanti för genomförandet när ett förskott av stödet utbetalas, och.

| c) | tillämpning av sanktioner för att avskräcka från bedrägligt beteende.
  [Ändr. 19] |
| --- | --- |

c)

tillämpning av sanktioner för att avskräcka från bedrägligt beteende.
  [Ändr. 19]

3.   För att säkerställa att stödet avspeglas i det pris för vilket produkterna görs tillgängliga inom ramen för stödordningen får kommissionen genom delegerade akter
  som antagits i enlighet med artikel 321
  ställa upp regler om upprättandet av prisövervakning inom stödordningen.

4.   För att öka medvetenheten om stödordningen får kommissionen genom delegerade akter kräva att skolorna informerar om unionens subventioner.

Artikel 110

Genomförandebefogenheter

Kommissionen får genom genomförandeakter
  i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 323.1a
  anta alla nödvändiga åtgärder rörande framför allt

| a) | den maximala stödberättigande kvantiteten, |
| --- | --- |

a)

den maximala stödberättigande kvantiteten,

| b) | förvaltningen av prisövervakningen i enlighet med artikel 109.3, |
| --- | --- |

b)

förvaltningen av prisövervakningen i enlighet med artikel 109.3,

| c) | godkännandet av sökande, stödansökningar och utbetalningar, |
| --- | --- |

c)

godkännandet av sökande, stödansökningar och utbetalningar,

| d) | kontroller, |
| --- | --- |

d)

kontroller,

| e) | metoderna för offentliggörandet av ordningen, |
| --- | --- |

e)

metoderna för offentliggörandet av ordningen,

| f) | anmälningar till kommissionen. |
| --- | --- |

f)

anmälningar till kommissionen.

Avsnitt IV

Stöd inom sektorn för humleodling

Artikel 111

Stöd till producentorganisationer

1.   Unionen ska finansiera en utbetalning till producentorganisationer i humlesektorn som är erkända enligt artikel 209 för finansiering av de syften som avses i den artikeln.

2.   Unionens årliga finansiering av utbetalningen till producentorganisationerna enligt punkt 1 ska för Tyskland uppgå till 2 277 000 EUR.

Artikel 112

Delegerade befogenheter

För att säkerställa att stöden går till de syften som avses i artikel 209, får kommissionen genom delegerade akter
  i enlighet med artikel 321
  anta regler om

| a) | stödansökningar, inklusive regler om tidsfrister och åtföljande dokumentation, |
| --- | --- |

a)

stödansökningar, inklusive regler om tidsfrister och åtföljande dokumentation,

| b) | stödrättigheter, inklusive regler om stödberättigande humlearealer och beräkning av de belopp som ska betalas ut till varje enskild producentorganisation, |
| --- | --- |

b)

stödrättigheter, inklusive regler om stödberättigande humlearealer och beräkning av de belopp som ska betalas ut till varje enskild producentorganisation,

| c) | påföljder som ska tillämpas vid felaktiga utbetalningar. |
| --- | --- |

c)

påföljder som ska tillämpas vid felaktiga utbetalningar.

Artikel 113

Genomförandebefogenheter

Kommissionen får genom genomförandeakter
  i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 323.1a
  anta nödvändiga åtgärder som hör samman med detta avsnitt rörande

| a) | utbetalningen av stödet, |
| --- | --- |

a)

utbetalningen av stödet,

| b) | kontroller och inspektioner. |
| --- | --- |

b)

kontroller och inspektioner.

Avdelning V

Stöd inom sektorn för olivolja och bordsoliver

Artikel 114

Stöd till aktörsorganisationer

1.   Unionen ska finansiera treåriga arbetsprogram som ska upprättas av de aktörsorganisationer som definieras i artikel 212 på ett eller flera av nedanstående områden:

| a) | Marknadsuppföljning och administrativ förvaltning inom sektorn för olivolja och bordsoliver. |
| --- | --- |

a)

Marknadsuppföljning och administrativ förvaltning inom sektorn för olivolja och bordsoliver.

| b) | Miljöförbättrande åtgärder i samband med olivodling. |
| --- | --- |

b)

Miljöförbättrande åtgärder i samband med olivodling.

| c) | Kvalitetsförbättrande åtgärder i samband med produktionen av olivolja och bordsoliver. |
| --- | --- |

c)

Kvalitetsförbättrande åtgärder i samband med produktionen av olivolja och bordsoliver.

| d) | Åtgärder för spårbarhet, certifiering och skydd av kvaliteten på olivolja och bordsoliver, särskilt kontroll av kvaliteten på olivolja som säljs till slutkonsumenter, under översyn av de nationella förvaltningarna. |
| --- | --- |

d)

Åtgärder för spårbarhet, certifiering och skydd av kvaliteten på olivolja och bordsoliver, särskilt kontroll av kvaliteten på olivolja som säljs till slutkonsumenter, under översyn av de nationella förvaltningarna.

| e) | Spridning av information om de åtgärder som genomförs av aktörsorganisationer för att förbättra olivoljans kvalitet. |
| --- | --- |

e)

Spridning av information om de åtgärder som genomförs av aktörsorganisationer för att förbättra olivoljans kvalitet.

2.   Unionens årliga finansiering av arbetsprogrammen ska uppgå till

| a) | 11 098 000 EUR till Grekland, |
| --- | --- |

a)

11 098 000 EUR till Grekland,

| b) | 576 000 EUR till Frankrike, och |
| --- | --- |

b)

576 000 EUR till Frankrike, och

| c) | 35 991 000 EUR till Italien. |
| --- | --- |

c)

35 991 000 EUR till Italien.

3.   Unionens finansiering av de arbetsprogram som avses i punkt 1 ska högst motsvara den del av stöden som hålls inne av medlemsstaterna. Denna finansiering ska avse de stödberättigande kostnaderna och högst uppgå till

| a) | 100 % för verksamhet inom de områden som avses i punkt 1 a och b, |
| --- | --- |

a)

100 % för verksamhet inom de områden som avses i punkt 1 a och b,

| b) | 100 % för investeringar i fasta tillgångar och 75 % för annan verksamhet inom det område som avses i punkt 1 c, |
| --- | --- |

b)

100 % för investeringar i fasta tillgångar och 75 % för annan verksamhet inom det område som avses i punkt 1 c,

| c) | 75 % för arbetsprogram som genomförs i minst tre tredjeländer eller icke-producerande medlemsstater av godkända aktörsorganisationer från minst två medlemsstater med produktion inom de områden som anges i punkt 1 d och e, och 50 % för annan verksamhet inom dessa områden. |
| --- | --- |

c)

75 % för arbetsprogram som genomförs i minst tre tredjeländer eller icke-producerande medlemsstater av godkända aktörsorganisationer från minst två medlemsstater med produktion inom de områden som anges i punkt 1 d och e, och 50 % för annan verksamhet inom dessa områden.

Medlemsstaten ska stå för kompletterande finansiering med upp till 50 % av de kostnader som inte täcks av unionsfinansieringen.

4.   Utan att det påverkar särskilda bestämmelser som kan komma att antas av kommissionen i enlighet med artikel 318, ska medlemsstaterna kontrollera att villkoren för unionsfinansiering är uppfyllda. För detta ändamål ska de genomföra en revision av arbetsprogrammen och ta fram en kontrollplan i vilken det ingår ett stickprov som fastställts genom riskanalys och som per år omfattar minst 30 % av de producentorganisationer och samtliga övriga aktörsorganisationer som får unionsfinansiering i enlighet med denna artikel.

Artikel 115

Delegerade befogenheter

1.   För att garantera att stöden enligt artikel 114 uppfyller de avsedda målen att förbättra produktionskvaliteten på olivolja och bordsoliver, får kommissionen genom delegerade akter
  i enlighet med artikel 321
  anta regler rörande

| a) | villkoren för godkännande av aktörsorganisationer och för tillfällig eller slutgiltig indragning av sådana godkännanden, |
| --- | --- |

a)

villkoren för godkännande av aktörsorganisationer och för tillfällig eller slutgiltig indragning av sådana godkännanden,

| b) | åtgärder som berättigar till unionsfinansiering, |
| --- | --- |

b)

åtgärder som berättigar till unionsfinansiering,

| c) | fördelning av unionsfinansiering till särskilda åtgärder, |
| --- | --- |

c)

fördelning av unionsfinansiering till särskilda åtgärder,

| d) | verksamheter och kostnader som inte berättigar till unionsfinansiering, |
| --- | --- |

d)

verksamheter och kostnader som inte berättigar till unionsfinansiering,

| e) | urval och godkännande av arbetsprogram. |
| --- | --- |

e)

urval och godkännande av arbetsprogram.

2.   För att säkerställa att aktörerna uppfyller sina krav får kommissionen genom delegerade akter
  som antagits i enlighet med artikel 321
  kräva att

| a) | en säkerhet ställs när ett förskott av stödet utbetalas, |
| --- | --- |

a)

en säkerhet ställs när ett förskott av stödet utbetalas,

| b) | påföljder tillämpas när oegentligheter uppdagas. |
| --- | --- |

b)

påföljder tillämpas när oegentligheter uppdagas.

Artikel 116

Genomförandebefogenheter

Kommissionen får genom genomförandeakter
  i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 323.1a
  anta alla nödvändiga åtgärder inom ramen för detta avsnitt rörande

| a) | övervakningen av programutgifter, |
| --- | --- |

a)

övervakningen av programutgifter,

| b) | genomförandet av arbetsprogram och ändringar av dessa, |
| --- | --- |

b)

genomförandet av arbetsprogram och ändringar av dessa,

| c) | utbetalningen av stöd, inklusive förskott av stöd, |
| --- | --- |

c)

utbetalningen av stöd, inklusive förskott av stöd,

| d) | stödmottagarnas rapportering om arbetsprogram, |
| --- | --- |

d)

stödmottagarnas rapportering om arbetsprogram,

| e) | kontroller och inspektioner, |
| --- | --- |

e)

kontroller och inspektioner,

| f) | medlemsstaternas rapportering till kommissionen. |
| --- | --- |

f)

medlemsstaternas rapportering till kommissionen.

Avsnitt VI

Stöd inom sektorn för frukt och grönsaker

Underavsnitt I

Producentgrupper

Artikel 117

Stöd till producentgrupper

1.   Under den övergångsperiod som medges enligt artikel 217 får medlemsstaterna bevilja producentgrupper inom sektorn för frukt och grönsaker som bildats i syfte att erkännas som en producentorganisation

| a) | stöd för att främja deras bildande och för att förenkla deras administration, |
| --- | --- |

a)

stöd för att främja deras bildande och för att förenkla deras administration,

| b) | stöd, direkt eller genom kreditinstitut, för att täcka en del av de investeringar som krävs för att uppnå erkännande och som anges i den plan för erkännande som avses artikel 217.1. |
| --- | --- |

b)

stöd, direkt eller genom kreditinstitut, för att täcka en del av de investeringar som krävs för att uppnå erkännande och som anges i den plan för erkännande som avses artikel 217.1.

2.   Det stöd som avses i punkt 1 ska ersättas av unionen i enlighet med de regler som kommissionen ska anta genom delegerade akter i enlighet med artikel 118 om finansiering av sådana stöd, inbegripet tröskelvärdena för och begränsningarna av stödet, och graden av finansiering från unionen.

3.   Det stöd som avses i punkt 1 a ska för varje producentgrupp fastställas med utgångspunkt i dess saluförda produktion och ska för det första, andra, tredje, fjärde och femte året uppgå till

| a) | 10 %, 10 %, 8 %, 6 % respektive 4 % av värdet av den saluförda produktionen i medlemsstater som anslöt sig till Europeiska unionen den 1 maj 2004 eller senare, och |
| --- | --- |

a)

10 %, 10 %, 8 %, 6 % respektive 4 % av värdet av den saluförda produktionen i medlemsstater som anslöt sig till Europeiska unionen den 1 maj 2004 eller senare, och

| b) | 5 %, 5 %, 4 %, 3 % respektive 2 % av värdet av den saluförda produktionen i unionens yttersta randområden enligt artikel 349 i fördraget eller på de mindre Egeiska öarna enligt artikel 1.2 i rådets förordning (EG) nr 1405/2006 (20). |
| --- | --- |

b)

5 %, 5 %, 4 %, 3 % respektive 2 % av värdet av den saluförda produktionen i unionens yttersta randområden enligt artikel 349 i fördraget eller på de mindre Egeiska öarna enligt artikel 1.2 i rådets förordning (EG) nr 1405/2006 (20).

Dessa procentsatser får sänkas med avseende på värdet av saluförd produktion som överstiger ett tröskelvärde. En begränsning får tillämpas på det stöd som ska betalas ut till en producentgrupp under ett visst år.

Artikel 118

Delegerade befogenheter

För att säkerställa att stödet till producentgrupperna inom sektorn för frukt och grönsaker används effektivt och målinriktat, ska kommissionen genom delegerade akter
  i enlighet med artikel 321
  anta regler rörande

| a) | finansieringen av producentgruppers erkännandeplaner, |
| --- | --- |

a)

finansieringen av producentgruppers erkännandeplaner,

| b) | tröskelvärdena och begränsningarna för stödet och graden av samfinansiering från unionen, |
| --- | --- |

b)

tröskelvärdena och begränsningarna för stödet och graden av samfinansiering från unionen,

| c) | grundvalen för beräkningen av stödet, inklusive värdet av en producentgrupps saluförda produktion, |
| --- | --- |

c)

grundvalen för beräkningen av stödet, inklusive värdet av en producentgrupps saluförda produktion,

| d) | producentgruppers stödberättigande, |
| --- | --- |

d)

producentgruppers stödberättigande,

| e) | producentgruppers huvudsakliga verksamhet, |
| --- | --- |

e)

producentgruppers huvudsakliga verksamhet,

| f) | innehållet i erkännandeplanerna samt inlämnande och godkännande av dessa, |
| --- | --- |

f)

innehållet i erkännandeplanerna samt inlämnande och godkännande av dessa,

| g) | villkoren för när producentgrupper får begära att erkännandeplanerna ändras, |
| --- | --- |

g)

villkoren för när producentgrupper får begära att erkännandeplanerna ändras,

| h) | investeringsstöd, |
| --- | --- |

h)

investeringsstöd,

| i) | sammanslagningar av producentgrupper och fortsatt stöd. |
| --- | --- |

i)

sammanslagningar av producentgrupper och fortsatt stöd.

Artikel 119

Genomförandebefogenheter

Kommissionen får genom genomförandeakter
  i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 323.1a
  anta alla nödvändiga åtgärder knutna till detta underavsnitt rörande

| a) | stödansökningar, inklusive stödutbetalningar, |
| --- | --- |

a)

stödansökningar, inklusive stödutbetalningar,

| b) | genomförandet av erkännandeplaner, |
| --- | --- |

b)

genomförandet av erkännandeplaner,

| c) | konsekvenserna

  utbetalningen
  av
  stödet efter
  erkännande. [Ändr. 20] |
| --- | --- |

c)

konsekvenserna

  utbetalningen
  av
  stödet efter
  erkännande. [Ändr. 20]

Underavsnitt II

Driftsfonder och verksamhetsprogram

Artikel 120

Driftsfonder

1.   Producentorganisationer inom sektorn för frukt och grönsaker får inrätta en driftsfond. Fonden ska finansieras genom

| a) | ekonomiska bidrag från medlemmarna eller själva producentorganisationen, |
| --- | --- |

a)

ekonomiska bidrag från medlemmarna eller själva producentorganisationen,

| b) | ekonomiskt stöd från unionen som får beviljas producentorganisationer, i enlighet med villkoren i delegerade akter och genomförandeakter som ska antas av kommissionen i enlighet med artiklarna 126 och 127. |
| --- | --- |

b)

ekonomiskt stöd från unionen som får beviljas producentorganisationer, i enlighet med villkoren i delegerade akter och genomförandeakter som ska antas av kommissionen i enlighet med artiklarna 126 och 127.

2.   Driftsfonderna får endast användas för att finansiera verksamhetsprogram som medlemsstaterna har godkänt i enlighet med artikel 125.

Artikel 121

Verksamhetsprogram

1.   Verksamhetsprogrammen inom sektorn för frukt och grönsaker ska ha minst två av de syften som avses i artikel 209 c eller av följande syften:

| a) | Produktionsplanering. |
| --- | --- |

a)

Produktionsplanering.

| b) | Förbättrad produktkvalitet. |
| --- | --- |

b)

Förbättrad produktkvalitet.

| c) | Ökat handelsvärde för produkterna. |
| --- | --- |

c)

Ökat handelsvärde för produkterna.

| d) | Främjande av produkterna oavsett om de är färska eller bearbetade. |
| --- | --- |

d)

Främjande av produkterna oavsett om de är färska eller bearbetade.

| e) | Miljöåtgärder och produktionsmetoder som tar hänsyn till miljön, inbegripet ekologiskt jordbruk. |
| --- | --- |

e)

Miljöåtgärder och produktionsmetoder som tar hänsyn till miljön, inbegripet ekologiskt jordbruk.

| f) | Krisförebyggande och krishantering. |
| --- | --- |

f)

Krisförebyggande och krishantering.

2.   Krisförebyggandet och krishanteringen ska gå ut på att undvika samt hantera kriser på frukt- och grönsaksmarknaderna och ska i samband därmed omfatta

| a) | återtag från marknaden, |
| --- | --- |

a)

återtag från marknaden,

| b) | grön skörd av frukt och grönsaker eller situationer där skörden inte bärgas, |
| --- | --- |

b)

grön skörd av frukt och grönsaker eller situationer där skörden inte bärgas,

| c) | marknadsföring och kommunikation, |
| --- | --- |

c)

marknadsföring och kommunikation,

| d) | utbildning, |
| --- | --- |

d)

utbildning,

| e) | skördeförsäkring, och |
| --- | --- |

e)

skördeförsäkring, och

| f) | stöd för administrativa utgifter för bildande av gemensamma fonder. |
| --- | --- |

f)

stöd för administrativa utgifter för bildande av gemensamma fonder.

Åtgärder inom krisförebyggande och krishantering, inklusive återbetalning av kapital och ränta enligt tredje stycket, får inte uppgå till mer än en tredjedel av utgifterna enligt verksamhetsprogrammet.

Producentorganisationer får teckna lån på kommersiella villkor för att finansiera åtgärder inom krisförebyggande och krishantering. Återbetalning av kapital och ränta på dessa lån får i så fall ingå i verksamhetsprogrammet och därigenom vara berättigande till ekonomiskt stöd från unionen enligt artikel 122. Varje särskild åtgärd inom krisförebyggande och krishantering ska finansieras antingen genom sådana lån eller direkt, men inte på båda dessa sätt.

3.   Medlemsstaterna ska se till

| a) | att verksamhetsprogram omfattar minst två miljöåtgärder, eller |
| --- | --- |

a)

att verksamhetsprogram omfattar minst två miljöåtgärder, eller

| b) | att minst 10 % av utgifterna inom verksamhetsprogram avser miljöåtgärder. |
| --- | --- |

b)

att minst 10 % av utgifterna inom verksamhetsprogram avser miljöåtgärder.

Miljöåtgärder ska uppfylla kraven för stöd för miljövänligt jordbruk i artikel 39.3 första stycket i förordning (EG) nr 1698/2005.

Om minst 80 % av medlemsproducenterna i en producentorganisation omfattas av en eller flera identiska åtaganden om miljövänligt jordbruk enligt den bestämmelsen, ska vart och ett av dessa åtaganden anses vara en miljöåtgärd enligt första stycket led a.

Stöd till sådana miljöåtgärder som avses i första stycket ska täcka extrakostnader och inkomstbortfall till följd av sådana skyldigheter.

4.   Punkt 3 ska i Bulgarien och Rumänien tillämpas först från och med den 1 januari 2011.

5.   Investeringar som ökar miljöbelastningen ska endast tillåtas om effektiva åtgärder har vidtagits för att skydda miljön mot belastningen.

Artikel 122

Ekonomiskt unionsstöd

1.   Det ekonomiska unionsstödet ska motsvara summan av de faktiskt inbetalade ekonomiska bidrag som avses i artikel 120.1 a men begränsas till 50 % av de faktiskt verkställda utgifterna.

2.   Det ekonomiska unionsstödet ska begränsas till högst 4,1 % av värdet av varje producentorganisations saluförda produktion.

Denna procentsats får dock ökas till 4,6 % av värdet av den saluförda produktionen under förutsättning att det belopp som överstiger 4,1 % av värdet av den saluförda produktionen endast används för åtgärder inom krisförebyggande och krishantering.

3.   På begäran av en producentorganisation ska den procentsats som fastställs i punkt 1 uppgå till 60 % för ett verksamhetsprogram, eller en del av ett verksamhetsprogram, som uppfyller minst ett av följande villkor:

| a) | Det ska lämnas in av flera av unionens producentorganisationer som är verksamma i olika medlemsstater för gränsöverskridande åtgärder, |
| --- | --- |

a)

Det ska lämnas in av flera av unionens producentorganisationer som är verksamma i olika medlemsstater för gränsöverskridande åtgärder,

| b) | Det ska lämnas in av en eller flera producentorganisationer för verksamhet som bedrivs över branschgränserna. |
| --- | --- |

b)

Det ska lämnas in av en eller flera producentorganisationer för verksamhet som bedrivs över branschgränserna.

| c) | Det ska endast omfatta särskilt stöd för produktion av ekologiska produkter som omfattas av rådets förordning (EG) nr 834/2007 (21). |
| --- | --- |

c)

Det ska endast omfatta särskilt stöd för produktion av ekologiska produkter som omfattas av rådets förordning (EG) nr 834/2007 (21).

| d) | Det ska lämnas in av en producentorganisation i någon av de medlemsstater som anslöt sig till Europeiska unionen den 1 maj 2004 eller senare för åtgärder som avslutas senast vid utgången av 2013. |
| --- | --- |

d)

Det ska lämnas in av en producentorganisation i någon av de medlemsstater som anslöt sig till Europeiska unionen den 1 maj 2004 eller senare för åtgärder som avslutas senast vid utgången av 2013.

| e) | Det ska vara det första som lämnas in av en erkänd producentorganisation som har gått samman med en annan erkänd producentorganisation. |
| --- | --- |

e)

Det ska vara det första som lämnas in av en erkänd producentorganisation som har gått samman med en annan erkänd producentorganisation.

| f) | Det ska vara det första som lämnas in av en erkänd sammanslutning av producentorganisationer. |
| --- | --- |

f)

Det ska vara det första som lämnas in av en erkänd sammanslutning av producentorganisationer.

| g) | Det ska lämnas in av producentorganisationer i medlemsstater där producentorganisationerna saluför mindre än 20 % av produktionen av frukt och grönsaker. |
| --- | --- |

g)

Det ska lämnas in av producentorganisationer i medlemsstater där producentorganisationerna saluför mindre än 20 % av produktionen av frukt och grönsaker.

| h) | Det ska lämnas in av en producentorganisation i ett av unionens yttersta randområden. |
| --- | --- |

h)

Det ska lämnas in av en producentorganisation i ett av unionens yttersta randområden.

| i) | Det ska endast omfatta särskilt stöd för åtgärder som syftar till att främja konsumtionen av frukt och grönsaker och riktar sig till skolbarn. |
| --- | --- |

i)

Det ska endast omfatta särskilt stöd för åtgärder som syftar till att främja konsumtionen av frukt och grönsaker och riktar sig till skolbarn.

4.   Den procentsats som fastställs i punkt 1 ska uppgå till 100 % vid sådana återtag från marknaden av frukt och grönsaker som inte överstiger 5 % av volymen saluförd produktion från varje producentorganisation och som avyttras

| a) | genom gratis utdelning till välgörenhetsorganisationer och välgörenhetsstiftelser, som har godkänts för detta ändamål av medlemsstaterna, för att hjälpa personer som enligt nationell lagstiftning har rätt till offentligt understöd, särskilt på grund av att de saknar tillräckliga medel för sitt uppehälle, |
| --- | --- |

a)

genom gratis utdelning till välgörenhetsorganisationer och välgörenhetsstiftelser, som har godkänts för detta ändamål av medlemsstaterna, för att hjälpa personer som enligt nationell lagstiftning har rätt till offentligt understöd, särskilt på grund av att de saknar tillräckliga medel för sitt uppehälle,

| b) | genom gratis utdelning till kriminalvårdsanstalter, skolor, offentliga utbildningsinstitutioner och feriekolonier samt till sjukhus och ålderdomshem som utsetts av medlemsstaterna, varvid dessa ska vidta nödvändiga åtgärder för att se till att de utdelade kvantiteterna utgör ett extra tillskott till de kvantiteter som normalt köps in av dessa inrättningar. |
| --- | --- |

b)

genom gratis utdelning till kriminalvårdsanstalter, skolor, offentliga utbildningsinstitutioner och feriekolonier samt till sjukhus och ålderdomshem som utsetts av medlemsstaterna, varvid dessa ska vidta nödvändiga åtgärder för att se till att de utdelade kvantiteterna utgör ett extra tillskott till de kvantiteter som normalt köps in av dessa inrättningar.

Artikel 123

Nationellt ekonomiskt stöd

1.   I de regioner i medlemsstaterna där andelen organiserade producenter inom sektorn för frukt och grönsaker är särskilt låg får kommissionen genom genomförandeakter
  som antagits i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 323.1a
  ge medlemsstaterna tillstånd att, på välgrundad begäran, ge producentorganisationer ett nationellt ekonomiskt stöd som uppgår till högst 80 % av de ekonomiska bidrag som avses i artikel 120.1 a. Detta stöd ska läggas till driftsfonden.

2.   I sådana regioner i medlemsstaterna där mindre än 15 % av frukt- och grönsaksproduktionens värde saluförs av producentorganisationer och där frukt- och grönsaksproduktionen utgör minst 15 % av den totala jordbruksproduktionen, får unionen på den berörda medlemsstatens begäran ersätta det stöd som avses i första stycket. Kommissionen ska genom genomförandeakter
  som antagits i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 323.1a
  besluta om sådan återbetalning.

Artikel 124

Nationella villkor och nationell strategi för verksamhetsprogram

1.   Medlemsstaterna ska fastställa nationella villkor för utarbetande av allmänna villkor för de åtgärder som avses i artikel 121.3. I dessa villkor ska särskilt föreskrivas att dessa åtgärder ska uppfylla de lämpliga kraven i förordning (EG) nr 1698/2005, däribland kraven om komplementaritet, konsekvens och förenlighet i artikel 5 i den förordningen.

Medlemsstaterna ska lämna in sitt förslag till villkor till kommissionen, som genom genomförandeakter och utan bistånd av den kommitté som avses i artikel 323.1

  som antagits utan tillämpning av artikel 323
  får begära ändringar inom tre månader om den konstaterar att förslaget inte gör det möjligt att uppnå de mål som fastställs i artikel 191 i fördraget och i unionens sjätte miljöhandlingsprogram. Även vid investeringar i enskilda jordbruksföretag som får stöd från verksamhetsprogrammen ska hänsyn tas till de målen.

2.   Medlemsstaterna ska utarbeta en nationell strategi för hållbara verksamhetsprogram på marknaden för frukt och grönsaker. Följande ska ingå i en sådan strategi:

| a) | En analys av läget med såväl starka som svaga sidor inbegripna och utvecklingspotentialen. |
| --- | --- |

a)

En analys av läget med såväl starka som svaga sidor inbegripna och utvecklingspotentialen.

| b) | En motivering av valet av prioriteringar. |
| --- | --- |

b)

En motivering av valet av prioriteringar.

| c) | Verksamhetsprogrammens mål och medel samt resultatindikatorer. |
| --- | --- |

c)

Verksamhetsprogrammens mål och medel samt resultatindikatorer.

| d) | Bedömningar av verksamhetsprogrammen. |
| --- | --- |

d)

Bedömningar av verksamhetsprogrammen.

| e) | Producentorganisationernas rapporteringsskyldigheter. |
| --- | --- |

e)

Producentorganisationernas rapporteringsskyldigheter.

Den nationella strategin ska också omfatta de nationella villkor som avses i punkt 1.

3.   Punkterna 1 och 2 ska inte tillämpas på medlemsstater som saknar erkända producentorganisationer.

Artikel 125

Godkännande av verksamhetsprogram

1.   Utkasten till verksamhetsprogram ska lämnas in till de behöriga nationella myndigheterna, som ska godkänna eller avslå dem, eller begära att de ändras i enlighet med bestämmelserna i detta underavsnitt.

2.   Producentorganisationerna ska till medlemsstaten meddela det beräknade beloppet för driftsfonden för varje år och överlämna lämpliga underlag för detta grundade på prognoserna för verksamhetsprogrammet, utgifterna för innevarande och eventuellt föregående år och, om så är nödvändigt, på skattningar av produktionskvantiteterna för nästa år.

3.   Medlemsstaten ska underrätta producentorganisationen eller sammanslutningen av producentorganisationer om den beräknade storleken på det ekonomiska unionsstödet i enlighet med de gränser som fastställs i artikel 122.

4.   Det ekonomiska unionsstödet ska betalas ut på grundval av utgifterna för de åtgärder som omfattas av verksamhetsprogrammet. För dessa åtgärder får förskott beviljas mot att garanti eller säkerhet ställs.

5.   Producentorganisationen ska underrätta medlemsstaten om det slutgiltiga utgiftsbeloppet för det föregående året och bifoga nödvändiga underlag för att erhålla återstoden av det ekonomiska unionsstödet.

6.   Verksamhetsprogrammet och dess finansiering genom å ena sidan producenter och producentorganisationer och å andra sidan unionsmedel, ska avse minst tre år och högst fem år.

Artikel 126

Delegerade befogenheter

För att säkerställa att stödet till producentorganisationerna inom sektorn för frukt och grönsaker är effektivt, målinriktat och hållbart, får kommissionen genom delegerade akter
  i enlighet med artikel 321
  anta regler rörande

| a) | driftsfonder och verksamhetsprogram, inklusive regler om

  beträffande








  i) | finansieringen och användningen av driftsfonder, |
| --- | --- | --- |

a)

driftsfonder och verksamhetsprogram, inklusive regler om

  beträffande

i)

finansieringen och användningen av driftsfonder,

| ii) | innehåll, godkännande och ändring av verksamhetsprogram, |
| --- | --- |

ii)

innehåll, godkännande och ändring av verksamhetsprogram,

| iii) | stödberättigandet för åtgärder, verksamheter eller utgifter inom ramen för verksamhetsprogram och kompletterande nationella regler i detta sammanhang, |
| --- | --- |

iii)

stödberättigandet för åtgärder, verksamheter eller utgifter inom ramen för verksamhetsprogram och kompletterande nationella regler i detta sammanhang,

| iv) | förhållandet mellan verksamhetsprogram och landsbygsutvecklingsprogram, |
| --- | --- |

iv)

förhållandet mellan verksamhetsprogram och landsbygsutvecklingsprogram,

| v) | partiella verksamhetsprogram, |
| --- | --- |

v)

partiella verksamhetsprogram,

| vi) | övervakning och utvärdering av verksamhetsprogrammen, |
| --- | --- |

vi)

övervakning och utvärdering av verksamhetsprogrammen,

| b) | nationella regler och nationella strategier för verksamhetsprogram, inklusive regler om

  beträffande








  i) | strukturen för och innehållet i nationella regler och strategier, |
| --- | --- | --- |

b)

nationella regler och nationella strategier för verksamhetsprogram, inklusive regler om

  beträffande

i)

strukturen för och innehållet i nationella regler och strategier,

| ii) | övervakning, utvärdering och meddelanden avseende de nationella reglerna och strategierna, |
| --- | --- |

ii)

övervakning, utvärdering och meddelanden avseende de nationella reglerna och strategierna,

| c) | det ekonomiska stödet från unionen, inklusive regler om

  beträffande








  i) | grundvalen för beräkningen av det ekonomiska stödet från unionen, särskilt värdet av en producentorganisations saluförda produktion, |
| --- | --- | --- |

c)

det ekonomiska stödet från unionen, inklusive regler om

  beträffande

i)

grundvalen för beräkningen av det ekonomiska stödet från unionen, särskilt värdet av en producentorganisations saluförda produktion,

| ii) | referensperioder vid stödberäkning, |
| --- | --- |

ii)

referensperioder vid stödberäkning,

| iii) | minskade rättigheter till ekonomiskt stöd när stödansökningarna lämnas in för sent, |
| --- | --- |

iii)

minskade rättigheter till ekonomiskt stöd när stödansökningarna lämnas in för sent,

| iv) | ställande och förverkande av säkerheter vid förskott, |
| --- | --- |

iv)

ställande och förverkande av säkerheter vid förskott,

| d) | krisförebyggande och krishantering, inklusive regler om

  beträffande








  i) | urvalet av åtgärder inom krisförebyggande och krishantering, |
| --- | --- | --- |

d)

krisförebyggande och krishantering, inklusive regler om

  beträffande

i)

urvalet av åtgärder inom krisförebyggande och krishantering,

| ii) | definitionen av återtag från marknaden, |
| --- | --- |

ii)

definitionen av återtag från marknaden,

| iii) | användningen av återtagna produkter, |
| --- | --- |

iii)

användningen av återtagna produkter,

| iv) | maximalt stöd för återtag från marknaden, |
| --- | --- |

iv)

maximalt stöd för återtag från marknaden,

| v) | förhandsanmälan vid återtag från marknaden, |
| --- | --- |

v)

förhandsanmälan vid återtag från marknaden,

| vi) | beräkningen av volymen saluförd produktion vid återtag, |
| --- | --- |

vi)

beräkningen av volymen saluförd produktion vid återtag,

| vii) | märkningen med Europeiska unionens emblem på förpackningen till gratisprodukter, |
| --- | --- |

vii)

märkningen med Europeiska unionens emblem på förpackningen till gratisprodukter,

| viii) | villkoren för mottagarna av återtagna produkter, |
| --- | --- |

viii)

villkoren för mottagarna av återtagna produkter,

| ix) | definitionerna av grön skörd och av situationer där skörden inte bärgas, |
| --- | --- |

ix)

definitionerna av grön skörd och av situationer där skörden inte bärgas,

| x) | villkoren för tillämpning av grön skörd och situationer där skörden inte bärgas, |
| --- | --- |

x)

villkoren för tillämpning av grön skörd och situationer där skörden inte bärgas,

| xi) | målen med skördeförsäkring, |
| --- | --- |

xi)

målen med skördeförsäkring,

| xii) | definitionen av ogynnsamma väderförhållanden, |
| --- | --- |

xii)

definitionen av ogynnsamma väderförhållanden,

| xiii) | villkoren för stöd för administrativa utgifter vid bildande av gemensamma fonder, |
| --- | --- |

xiii)

villkoren för stöd för administrativa utgifter vid bildande av gemensamma fonder,

| e) | det nationella ekonomiska stödet, inklusive regler om

  beträffande








  i) | andelen organiserade producenter, |
| --- | --- | --- |

e)

det nationella ekonomiska stödet, inklusive regler om

  beträffande

i)

andelen organiserade producenter,

| ii) | ändringar av verksamhetsprogrammen, |
| --- | --- |

ii)

ändringar av verksamhetsprogrammen,

| iii) | minskade rättigheter till ekonomiskt stöd när ansökningar om ekonomiskt stöd lämnas in för sent, |
| --- | --- |

iii)

minskade rättigheter till ekonomiskt stöd när ansökningar om ekonomiskt stöd lämnas in för sent,

| iv) | ställande, frisläppande och förverkande av säkerheter vid förskottsbetalningar, |
| --- | --- |

iv)

ställande, frisläppande och förverkande av säkerheter vid förskottsbetalningar,

| v) | maximal andel av det nationella ekonomiska stödet som unionen får ersätta. |
| --- | --- |

v)

maximal andel av det nationella ekonomiska stödet som unionen får ersätta.

Artikel 127

Genomförandebefogenheter

Kommissionen får genom genomförandeakter
  i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 323.1a
  anta alla nödvändiga åtgärder inom ramen för detta underavsnitt rörande

| a) | förvaltning av driftsfonder och meddelanden om driftsfondernas uppskattade storlek, |
| --- | --- |

a)

förvaltning av driftsfonder och meddelanden om driftsfondernas uppskattade storlek,

| b) | inlämnande av verksamhetsprogram, inklusive tidsfrister och de följedokument som krävs, |
| --- | --- |

b)

inlämnande av verksamhetsprogram, inklusive tidsfrister och de följedokument som krävs,

| c) | formatet för verksamhetsprogrammen, |
| --- | --- |

c)

formatet för verksamhetsprogrammen,

| d) | förvaltning av övervakning och utvärdering av nationella strategier och verksamhetsprogram i enlighet med artikel 126 a vi, |
| --- | --- |

d)

förvaltning av övervakning och utvärdering av nationella strategier och verksamhetsprogram i enlighet med artikel 126 a vi,

| e) | meddelanden från medlemsstaterna till producentorganisationer och sammanslutningar av producentorganisationer om storleken på det godkända stödet, |
| --- | --- |

e)

meddelanden från medlemsstaterna till producentorganisationer och sammanslutningar av producentorganisationer om storleken på det godkända stödet,

| f) | stödansökningar och utbetalningar av stöd, inklusive förskott och delbetalningar, |
| --- | --- |

f)

stödansökningar och utbetalningar av stöd, inklusive förskott och delbetalningar,

| g) | lån till finansiering av åtgärder inom krisförebyggande och krishantering, |
| --- | --- |

g)

lån till finansiering av åtgärder inom krisförebyggande och krishantering,

| h) | uppfyllande av handelsnormer vid återkallanden, |
| --- | --- |

h)

uppfyllande av handelsnormer vid återkallanden,

| i) | kostnader för transport, sortering och förpackning vid gratis utdelning, |
| --- | --- |

i)

kostnader för transport, sortering och förpackning vid gratis utdelning,

| j) | säljfrämjande åtgärder, kommunikations- och utbildningsåtgärder i samband med krisförebyggande och krishantering, |
| --- | --- |

j)

säljfrämjande åtgärder, kommunikations- och utbildningsåtgärder i samband med krisförebyggande och krishantering,

| k) | förvaltning av åtgärder som rör skördeförsäkring, |
| --- | --- |

k)

förvaltning av åtgärder som rör skördeförsäkring,

| l) | bestämmelser om statligt stöd för krisförebyggande och krishantering, |
| --- | --- |

l)

bestämmelser om statligt stöd för krisförebyggande och krishantering,

| m) | tillstånd att betala ut nationellt ekonomiskt stöd, |
| --- | --- |

m)

tillstånd att betala ut nationellt ekonomiskt stöd,

| n) | ansökan om och utbetalning av nationellt ekonomiskt stöd, |
| --- | --- |

n)

ansökan om och utbetalning av nationellt ekonomiskt stöd,

| o) | återbetalning av nationellt ekonomiskt stöd. |
| --- | --- |

o)

återbetalning av nationellt ekonomiskt stöd.

Underavsnitt III

Program för frukt i skolan

Artikel 128

Stöd till utdelning av frukt och grönsaker, bearbetade produkter av frukt och grönsaker och bananprodukter till barn

1.   På villkor som ska fastställas av kommissionen genom delegerade akter och genomförandeakter i enlighet med artiklarna 129 och 130 ska unionsstöd beviljas

| a) | för utdelning till skolbarn, inklusive barn i daghem, andra förskolor, primärskolor och sekundärskolor
  som administreras av eller är godkända av medlemsstaterna
  , av produkter från sektorerna för frukt och grönsaker, bearbetade produkter av frukt och grönsaker respektive bananer, och [Ändr. 21] |
| --- | --- |

a)

för utdelning till skolbarn, inklusive barn i daghem, andra förskolor, primärskolor och sekundärskolor
  som administreras av eller är godkända av medlemsstaterna
  , av produkter från sektorerna för frukt och grönsaker, bearbetade produkter av frukt och grönsaker respektive bananer, och [Ändr. 21]

| b) | för vissa därmed sammanhängande kostnader knutna till logistik och distribution, utrustning, publicitet, uppföljning och utvärdering. |
| --- | --- |

b)

för vissa därmed sammanhängande kostnader knutna till logistik och distribution, utrustning, publicitet, uppföljning och utvärdering.

2.   Medlemsstater som önskar delta i programmet på nationell eller regional nivå ska först upprätta en strategi för genomförandet av det, som särskilt ska innehålla budgeten för programmet, inklusive unionens bidrag och nationella bidrag, varaktighet, målgrupp, stödberättigade produkter och berörda intressenters delaktighet. De ska också besluta om de kompletterande åtgärder som krävs för att få programmet att fungera effektivt.

3.   När medlemsstaterna upprättar sina strategier ska de göra upp en förteckning över frukt och grönsaker, bearbetade produkter av frukt och grönsaker och bananprodukter som är berättigade till stöd enligt deras respektive program. Denna förteckning ska dock inte innehålla några produkter som uteslutits genom en åtgärd som kommissionen vidtagit genom delegerade akter enligt artikel 129. De ska välja ut produkterna på grundval av objektiva kriterier som kan inbegripa när produkten har säsong, tillgängligheten eller miljöhänsyn. I detta sammanhang får medlemsstaterna ge företräde för produkter med ursprung i EU.

4.   Det unionsstöd som avses i punkt 1 får inte

| a) | överstiga 90 miljoner EUR per läsår, |
| --- | --- |

a)

överstiga 90 miljoner EUR per läsår,

| b) | överstiga 50 % av de distributionskostnader och därmed sammanhängande kostnader som avses i punkt 1, respektive 75 % av dessa kostnader i regioner som är stödberättigade enligt konvergensmålet enligt artikel 5.1 i rådets förordning (EG) nr 1083/2006 (22) och i de yttersta randområdena enligt artikel 349 i fördraget, |
| --- | --- |

b)

överstiga 50 % av de distributionskostnader och därmed sammanhängande kostnader som avses i punkt 1, respektive 75 % av dessa kostnader i regioner som är stödberättigade enligt konvergensmålet enligt artikel 5.1 i rådets förordning (EG) nr 1083/2006 (22) och i de yttersta randområdena enligt artikel 349 i fördraget,

| c) | täcka andra kostnader än de distributionskostnader och därmed sammanhängande kostnader som avses i punkt 1. |
| --- | --- |

c)

täcka andra kostnader än de distributionskostnader och därmed sammanhängande kostnader som avses i punkt 1.

5.   Unionsstödet enligt punkt 1 ska tilldelas varje medlemsstat på grundval av objektiva kriterier med utgångspunkt i andelen barn i åldrarna 6–10 år. Varje medlemsstat som deltar i programmet ska minst erhålla 175 000 EUR i unionsstöd. De medlemsstater som deltar i programmet ska varje år ansöka om unionsstöd på grundval av den egna strategin. På medlemsstaternas begäran ska kommissionen besluta om slutgiltiga tilldelningar inom de anslag som finns tillgängliga i budgeten.

6.   Unionsstöd enligt punkt 1 ska inte utnyttjas för att ersätta finansieringen av redan förekommande nationella program för frukt i skolan eller för distribution i skolor som även avser frukt. Om en medlemsstat redan har infört ett program som berättigar till unionsstöd enligt denna artikel och avser att utöka det eller att effektivisera det, inklusive programmets målgrupp, dess varaktighet eller stödberättigade produkter, får dock unionsstöd beviljas förutsatt att gränserna enligt punkt 4 b respekteras vad avser unionsstödets proportion av det totala nationella bidraget. I detta fall ska medlemsstaten i sin strategi ange hur den tänker utöka programmet eller effektivisera det.

7.   Medlemsstaterna får utöver unionsstödet bevilja nationellt stöd till sådan distribution av produkter och därmed sammanhängande kostnader som avses i punkt 1. Dessa kostnader kan också täckas av bidrag från den privata sektorn. Medlemsstaterna får även bevilja nationellt stöd till finansieringen av sådana kompletterande åtgärder som avses i punkt 2.

8.   Unionens program för frukt i skolan ska inte påverka särskilda nationella program för frukt i skolan som följer unionslagstiftningen.

9.   Unionen får även i enlighet med artikel 5 i förordning (EG) nr 1290/2005 finansiera åtgärder för information, uppföljning och utvärdering avseende programmet för frukt i skolan, däribland åtgärder som syftar till att öka allmänhetens medvetande om programmet, samt därmed sammanhängande åtgärder för upprättande av nätverk.

Artikel 129

Delegerade befogenheter

1.   För att främja goda matvanor för barn får kommissionen genom delegerade akter
  i enlighet med artikel 321
  anta regler rörande

| a) | vilka produkter som inte berättigar till stöd från programmet, |
| --- | --- |

a)

vilka produkter som inte berättigar till stöd från programmet,

| b) | programmets målgrupp, |
| --- | --- |

b)

programmets målgrupp,

| c) | de nationella eller regionala strategier som medlemsstaterna ska ställa upp för att få ta del av stödet, inklusive kompletterande åtgärder, |
| --- | --- |

c)

de nationella eller regionala strategier som medlemsstaterna ska ställa upp för att få ta del av stödet, inklusive kompletterande åtgärder,

| d) | godkännande och urval av arbetsprogram. |
| --- | --- |

d)

godkännande och urval av arbetsprogram.

2.   För att säkerställa att medlen från unionen används effektivt och målinriktat får kommissionen genom delegerade akter
  i enlighet med artikel 321
  anta regler rörande

| a) | den preliminära fördelningen av stöd mellan medlemsstaterna, metoden för omfördelning av stöd mellan medlemsstaterna utifrån mottagna ansökningar och eventuella minskningar som ska tillämpas till följd av att reglerna för programmet inte har följts, |
| --- | --- |

a)

den preliminära fördelningen av stöd mellan medlemsstaterna, metoden för omfördelning av stöd mellan medlemsstaterna utifrån mottagna ansökningar och eventuella minskningar som ska tillämpas till följd av att reglerna för programmet inte har följts,

| b) | de stödberättigande utgifterna, inklusive möjligheten att fastställa ett totalt maxbelopp för de utgifterna, |
| --- | --- |

b)

de stödberättigande utgifterna, inklusive möjligheten att fastställa ett totalt maxbelopp för de utgifterna,

| c) | övervakning och utvärdering. |
| --- | --- |

c)

övervakning och utvärdering.

3.   För att säkerställa att aktörerna uppfyller sina skyldigheter ska kommissionen genom delegerade akter
  i enlighet med artikel 321
  anta åtgärder för att förhindra bedrägerier och oegentligheter, däribland tillfällig indragning av rätten att ta del av programmet och slutgiltig indragning av godkännandet.

4.   För att öka medvetenheten om programmet får kommissionen genom delegerade akter
  i enlighet med artikel 321
  kräva att stödmottagarna ger publicitet åt det faktum att subventionerna kommer från programmet.

Artikel 130

Genomförandebefogenheter

Kommissionen får genom genomförandeakter
  i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 323.1a
  anta alla nödvändiga åtgärder knutna till detta underavsnitt rörande framför allt

| a) | den slutliga fördelningen av stödet mellan medlemsstaterna, |
| --- | --- |

a)

den slutliga fördelningen av stödet mellan medlemsstaterna,

| b) | stödansökningarna och stödutbetalningarna, |
| --- | --- |

b)

stödansökningarna och stödutbetalningarna,

| c) | kontrollerna, |
| --- | --- |

c)

kontrollerna,

| d) | metoderna för att ge publicitet och skapa nätverk i anknytning till programmet, |
| --- | --- |

d)

metoderna för att ge publicitet och skapa nätverk i anknytning till programmet,

| e) | anmälningar till kommissionen. |
| --- | --- |

e)

anmälningar till kommissionen.

Avsnitt VII

Stödprogram inom vinsektorn

Underavsnitt I

Inledande bestämmelser

Artikel 131

Tillämpningsområde

Detta avsnitt innehåller bestämmelser för tilldelningen av unionsmedel till medlemsstaterna och för medlemsstaternas användning av dessa medel via nationella stödprogram (nedan kallade stödprogram) för att finansiera särskilda stödåtgärder som främjar vinsektorn.

Artikel 132

Förenlighet och konsekvens

1.   Stödprogrammen ska vara förenliga med unionsrätten och ligga i linje med unionens verksamhet, politik och prioriteringar.

2.   Medlemsstaterna ska ansvara för stödprogrammen och se till att de är enhetliga inom respektive land samt utformas och genomförs på ett objektivt sätt med beaktande av de berörda producenternas ekonomiska situation och nödvändigheten av att undvika omotiverad olika behandling av producenter.

Medlemsstaterna ska ansvara för att fastställa och genomföra de nödvändiga kontrollerna och sanktionerna rörande bristande efterlevnad av reglerna inom stödprogrammen.

3.   Stöd ska inte beviljas för

| a) | forskningsprojekt och åtgärder till stöd för forskningsprojekt, |
| --- | --- |

a)

forskningsprojekt och åtgärder till stöd för forskningsprojekt,

| b) | åtgärder som ingår i medlemsstaters program för landsbygdsutveckling enligt förordning (EG) nr 1698/2005. |
| --- | --- |

b)

åtgärder som ingår i medlemsstaters program för landsbygdsutveckling enligt förordning (EG) nr 1698/2005.

Underavsnitt II

Inlämning av stödprogram och deras innehåll

Artikel 133

Inlämning av stödprogram

1.   Alla de producentmedlemsstater som avses i bilaga X ska till kommissionen lämna in ett förslag till ett femårigt stödprogram som innehåller åtgärder i enlighet med detta avsnitt.

Stödprogram som började gälla i enlighet med artikel 5.1 första stycket i rådets förordning (EG) nr 479/2008 (23) ska fortsätta att gälla inom ramen för den här förordningen.

Stödåtgärderna i stödprogrammen ska utformas på den geografiska nivå som medlemsstaterna anser vara mest lämplig. Innan stödprogrammet lämnas in till kommissionen ska det ha varit föremål för samråd med behöriga myndigheter och organisationer på lämplig territoriell nivå.

Varje medlemsstat ska lämna in ett enda förslag till stödprogram i vilket hänsyn får tas till särskilda regionala förhållanden.

2.   Stödprogrammen ska börja gälla tre månader efter det att de har lämnats in till kommissionen.

Om kommissionen genom genomförandeakter och utan bistånd av den kommitté som avses i artikel 323.1

  som antagits utan tillämpning av artikel 323
  , emellertid konstaterar att det inlämnade stödprogrammet inte uppfyller kraven i detta avsnitt, ska kommissionen underrätta medlemsstaten om detta. Medlemsstaten ska i så fall lägga fram ett reviderat stödprogram för kommissionen. Det reviderade stödprogrammet ska börja gälla två månader efter det att det anmäldes, under förutsättning att de icke uppfyllda kraven är uppfyllda, i vilket fall detta stycke ska gälla.

3.   Punkt 2 ska även gälla i tillämpliga delar för ändringar som görs i stödprogram som lämnats in av medlemsstaterna.

4.   Artikel 134 ska inte gälla då en medlemsstats enda åtgärd i ett stödprogram består av den överföring av medel till systemet med samlat gårdsstöd som avses i artikel 137. I detta fall ska artikel 308.5 gälla endast i förhållande till det år då överföringen sker och artikel 308.6 ska inte gälla.

Artikel 134

Stödprogrammens innehåll

Stödprogrammen ska innehålla följande delar:

| a) | En detaljerad beskrivning av de föreslagna åtgärderna och deras kvantifierade mål. |
| --- | --- |

a)

En detaljerad beskrivning av de föreslagna åtgärderna och deras kvantifierade mål.

| b) | Resultaten av de samråd som hållits. |
| --- | --- |

b)

Resultaten av de samråd som hållits.

| c) | En uppskattning av de förväntade tekniska, ekonomiska, miljömässiga och sociala verkningarna. |
| --- | --- |

c)

En uppskattning av de förväntade tekniska, ekonomiska, miljömässiga och sociala verkningarna.

| d) | En tidsplan för åtgärdernas genomförande. |
| --- | --- |

d)

En tidsplan för åtgärdernas genomförande.

| e) | En allmän finansieringsöversikt med en redogörelse för vilka resurser som kommer att avsättas och för den planerade preliminära fördelningen av resurserna mellan åtgärderna i enlighet med de tak som fastställs i bilaga X. |
| --- | --- |

e)

En allmän finansieringsöversikt med en redogörelse för vilka resurser som kommer att avsättas och för den planerade preliminära fördelningen av resurserna mellan åtgärderna i enlighet med de tak som fastställs i bilaga X.

| f) | De kriterier och kvantitativa indikatorer som ska användas för övervakning och utvärdering och de åtgärder som vidtagits för att se till att stödprogrammen genomförs på ett lämpligt och effektivt sätt. |
| --- | --- |

f)

De kriterier och kvantitativa indikatorer som ska användas för övervakning och utvärdering och de åtgärder som vidtagits för att se till att stödprogrammen genomförs på ett lämpligt och effektivt sätt.

| g) | Uppgifter om de behöriga myndigheter och organ som ansvarar för genomförandet av stödprogrammet. |
| --- | --- |

g)

Uppgifter om de behöriga myndigheter och organ som ansvarar för genomförandet av stödprogrammet.

Artikel 135

Stödberättigande åtgärder

1.   Stödprogrammen ska omfatta en eller flera av följande åtgärder:

| a) | Stöd enligt systemet med samlat gårdsstöd i enlighet med artikel 137. |
| --- | --- |

a)

Stöd enligt systemet med samlat gårdsstöd i enlighet med artikel 137.

| b) | Säljfrämjande åtgärder, i enlighet med artikel 138. |
| --- | --- |

b)

Säljfrämjande åtgärder, i enlighet med artikel 138.

| c) | Omstrukturering och omställning av vinodlingar, i enlighet med artikel 139. |
| --- | --- |

c)

Omstrukturering och omställning av vinodlingar, i enlighet med artikel 139.

| d) | Grön skörd, i enlighet med artikel 140. |
| --- | --- |

d)

Grön skörd, i enlighet med artikel 140.

| e) | Gemensamma fonder, i enlighet med artikel 141. |
| --- | --- |

e)

Gemensamma fonder, i enlighet med artikel 141.

| f) | Skördeförsäkring, i enlighet med artikel 142. |
| --- | --- |

f)

Skördeförsäkring, i enlighet med artikel 142.

| g) | Investeringar, i enlighet med artikel 143. |
| --- | --- |

g)

Investeringar, i enlighet med artikel 143.

| h) | Destillation av biprodukter, i enlighet med artikel 144. |
| --- | --- |

h)

Destillation av biprodukter, i enlighet med artikel 144.

| i) | Spritdryckesdestillation, i enlighet med artikel 103w i förordning (EG) nr 1234/2007. |
| --- | --- |

i)

Spritdryckesdestillation, i enlighet med artikel 103w i förordning (EG) nr 1234/2007.

| j) | Krisdestillation, i enlighet med artikel 103x i förordning (EG) nr 1234/2007. |
| --- | --- |

j)

Krisdestillation, i enlighet med artikel 103x i förordning (EG) nr 1234/2007.

| k) | Användning av koncentrerad druvmust, i enlighet med artikel 103y i förordning (EG) nr 1234/2007. |
| --- | --- |

k)

Användning av koncentrerad druvmust, i enlighet med artikel 103y i förordning (EG) nr 1234/2007.

2.   Stödprogrammen ska inte innehålla andra åtgärder än dem som anges i artiklarna 137–144 i denna förordning och artiklarna 103w, 103x och 103y i förordning (EG) nr 1234/2007.

Artikel 136

Allmänna bestämmelser om stödprogram

1.   Fördelningen av de tillgängliga unionsmedlen och budgettaken anges i bilaga X.

2.   Unionen ska endast lämna stöd för stödberättigande utgifter som uppkommit efter inlämnandet av det berörda stödprogrammet enligt artikel 133.1.

3.   Medlemsstaterna ska inte bidra till kostnaderna för åtgärder som finansieras av unionen enligt stödprogrammen.

4.   Med avvikelse från punkt 3 får medlemsstaterna i enlighet med relevanta unionsbestämmelser om statligt stöd bevilja nationellt stöd för de åtgärder som avses i artiklarna 138, 142 och 143.

Den högsta stödsats som fastställs i de relevanta unionsbestämmelserna om statligt stöd ska gälla för den totala offentliga finansieringen, som omfattar både unionens och medlemsstaternas medel.

Underavsnitt III

Särskilda stödåtgärder

Artikel 137

Samlat gårdsstöd och stöd till vinodlare

1.   Medlemsstaterna får ge stöd till vinodlare genom att tilldela dem stödrättigheter enligt avdelning III kapitel 1 i förordning (EG) nr 73/2009 i enlighet med punkt O i bilaga VII till den förordningen.

2.   Medlemsstater som avser att utnyttja den möjlighet som avses i punkt 1 ska föreskriva sådant stöd i sina stödprogram, inklusive, vad gäller påföljande överföringar av medel till systemet med samlat gårdsstöd, genom ändringar av dessa program i enlighet med artikel 133.3.

3.   När det fått verkan ska det stöd som avses i punkt 1

| a) | ligga kvar inom systemet med samlat gårdsstöd och inte längre vara tillgängligt, eller göras tillgängligt enligt artikel 133.3, för de åtgärder som förtecknas i artiklarna 138–144 i denna förordning och artiklarna 103w, 103x och 103y i förordning (EG) nr 1234/2007 under påföljande år av stödprogrammens tillämpning, |
| --- | --- |

a)

ligga kvar inom systemet med samlat gårdsstöd och inte längre vara tillgängligt, eller göras tillgängligt enligt artikel 133.3, för de åtgärder som förtecknas i artiklarna 138–144 i denna förordning och artiklarna 103w, 103x och 103y i förordning (EG) nr 1234/2007 under påföljande år av stödprogrammens tillämpning,

| b) | i motsvarande mån minska det belopp som är tillgängligt för de åtgärder inom stödprogrammen som förtecknas i artiklarna 138–144 i denna förordning och artiklarna 103w, 103x och 103y i förordning (EG) nr 1234/2007. |
| --- | --- |

b)

i motsvarande mån minska det belopp som är tillgängligt för de åtgärder inom stödprogrammen som förtecknas i artiklarna 138–144 i denna förordning och artiklarna 103w, 103x och 103y i förordning (EG) nr 1234/2007.

Artikel 138

Säljfrämjande åtgärder på marknader i tredjeland

1.   Stöd enligt denna artikel ska lämnas för informations- och säljfrämjande åtgärder för unionsvin i tredjeland i syfte att förbättra vinets konkurrenskraft i de länderna.

2.   De åtgärder som avses i punkt 1 ska gälla vin med en skyddad ursprungsbeteckning eller skyddad geografisk beteckning, eller vin med uppgift om vindruvssort.

3.   De åtgärder som avses i punkt 1 får endast vara följande:

| a) | PR, marknadsföring eller reklam, som betonar fördelarna med unionsprodukterna, särskilt när det gäller kvalitet, livsmedelssäkerhet och miljöhänsyn. |
| --- | --- |

a)

PR, marknadsföring eller reklam, som betonar fördelarna med unionsprodukterna, särskilt när det gäller kvalitet, livsmedelssäkerhet och miljöhänsyn.

| b) | Deltagande i stora internationella evenemang, varumässor eller utställningar. |
| --- | --- |

b)

Deltagande i stora internationella evenemang, varumässor eller utställningar.

| c) | Informationskampanjer, särskilt om unionssystemen för skyddad ursprungsbeteckning, skyddad geografisk beteckning och ekologisk produktion. |
| --- | --- |

c)

Informationskampanjer, särskilt om unionssystemen för skyddad ursprungsbeteckning, skyddad geografisk beteckning och ekologisk produktion.

| d) | Undersökningar om nya marknader som är nödvändiga för att utöka avsättningsmöjligheterna. |
| --- | --- |

d)

Undersökningar om nya marknader som är nödvändiga för att utöka avsättningsmöjligheterna.

| e) | Utvärderingsstudier av resultaten av informationsåtgärderna och de säljfrämjande åtgärderna. |
| --- | --- |

e)

Utvärderingsstudier av resultaten av informationsåtgärderna och de säljfrämjande åtgärderna.

4.   Unionens bidrag till säljfrämjande verksamhet får högst utgöra 50 % av de stödberättigande kostnaderna.

Artikel 139

Omstrukturering och omställning av vingårdar

1.   Syftet med åtgärder för omstrukturering och omställning av vinodlingar ska vara att öka vinproducenternas konkurrenskraft.

2.   Stöd enligt denna artikel för omstrukturering och omställning av vinodlingar lämnas endast om medlemsstaten lämnar in inventeringen av sin produktionskapacitet enligt artikel 304.3.

3.   Stöd för omstrukturering och omställning av vinodlingar får endast omfatta en eller flera av följande verksamheter:

| a) | Omställning till andra sorter, även genom dubbelympning. |
| --- | --- |

a)

Omställning till andra sorter, även genom dubbelympning.

| b) | Förflyttning av vinodlingar. |
| --- | --- |

b)

Förflyttning av vinodlingar.

| c) | Förbättringar av tekniken för att förvalta vinodlingarna. |
| --- | --- |

c)

Förbättringar av tekniken för att förvalta vinodlingarna.

Stöd lämnas inte för normal förnyelse av uttjänta vinodlingar
  , det vill säga återplantering av samma skifte med samma druvsort och enligt samma vinodlingsmetod
  .

Medlemsstaterna får fastställa ytterligare specifikationer, särskilt beträffande de ersatta vinodlingarnas ålder. [Ändr. 22]

4.   Stöd för omstrukturering och omställning av vinodlingar får endast lämnas i följande former:

| a) | Ersättning till producenter för förlorade intäkter till följd av genomförandet av åtgärden. |
| --- | --- |

a)

Ersättning till producenter för förlorade intäkter till följd av genomförandet av åtgärden.

| b) | Bidrag till kostnaderna för omstruktureringen och omställningen. |
| --- | --- |

b)

Bidrag till kostnaderna för omstruktureringen och omställningen.

5.   Ersättningen till producenter för förlorade intäkter enligt punkt 4 a får täcka upp till 100 % av den relevanta förlusten och får antingen innebära

| a) | tillåtelse att, utan hinder av del II avdelning I kapitel III avsnitt V underavsnitt II om övergångssystemet för planteringsrätter, ha både gamla och nya vinstockar samtidigt under en fastställd period på högst tre år, till dess att övergångssystemet för planteringsrätter har upphört att gälla, eller |
| --- | --- |

a)

tillåtelse att, utan hinder av del II avdelning I kapitel III avsnitt V underavsnitt II om övergångssystemet för planteringsrätter, ha både gamla och nya vinstockar samtidigt under en fastställd period på högst tre år, till dess att övergångssystemet för planteringsrätter har upphört att gälla, eller

| b) | ekonomisk gottgörelse. |
| --- | --- |

b)

ekonomisk gottgörelse.

6.   Unionens bidrag till de faktiska kostnaderna för omstruktureringen och omställningen av vinodlingar får inte överstiga 50 %. I regioner som är klassificerade som konvergensregioner enligt rådets förordning (EG) nr 1083/2006 får unionens bidrag till kostnaderna för omstrukturering och omställning inte överstiga 75 %.

Artikel 140

Grön skörd

1.   I denna artikel avses med grön skörd fullständig destruktion eller borttagande av omogna druvklasar för att därmed reducera avkastningen från det berörda området till noll.

Att lämna säljbara druvor på vinstockarna vid slutet av den normala produktionscykeln (situation där skörden inte bärgas) ska inte betraktas som grön skörd. [Ändr. 23]

2.   Stöd för grön skörd ska bidra till att återupprätta balansen mellan tillgång och efterfrågan på unionens vinmarknad och därmed förebygga marknadskriser.

3.   Stöd för grön skörd får lämnas som ersättning i form av ett schablonbelopp per hektar som ska fastställas av den berörda medlemsstaten.

Beloppet får inte överskrida 50 % av summan av de direkta kostnaderna för destruktion eller avlägsnande av druvklasar och de förlorade intäkterna i samband med destruktion eller avlägsnande.

4.   De berörda medlemsstaterna ska inrätta ett system som grundar sig på objektiva kriterier för att se till att åtgärden grön skörd inte leder till att enskilda vinproducenter tar emot kompensation som överstiger de tak som avses i punkt 3 andra stycket.

Artikel 141

Gemensamma fonder

1.   Det ska beviljas stöd för inrättande av gemensamma fonder för att bistå producenter som vill försäkra sig mot marknadssvängningar.

2.   Stöd för inrättande av gemensamma fonder får lämnas i form av tillfälligt och gradvis avtagande stöd för att täcka de administrativa kostnaderna för fonderna.

Artikel 142

Skördeförsäkring

1.   Stöd för skördeförsäkring ska bidra till att trygga producenternas intäkter när dessa påverkas av naturkatastrofer, ogynnsamma väderleksförhållanden, sjukdomar eller skadedjursangrepp.

Uttrycket ”ogynnsamma väderförhållanden” ska ha samma betydelse som ”ogynnsamma väderförhållanden som kan likställas med naturkatastrofer” i artikel 2.8 i kommissionens förordning (EG) nr 1857/2006 av den 15 december 2006 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag som är verksamma inom produktion av jordbruksprodukter

   (24)

  . [Ändr. 24]

2.   Stöd för skördeförsäkring får lämnas i form av ett ekonomiskt bidrag från unionen, dock högst

| a) | 80 % av de kostnader för försäkringspremier som producenten har betalat för att försäkra sig mot förluster som uppstått till följd av ogynnsamma väderleksförhållanden som kan jämställas med naturkatastrofer, |
| --- | --- |

a)

80 % av de kostnader för försäkringspremier som producenten har betalat för att försäkra sig mot förluster som uppstått till följd av ogynnsamma väderleksförhållanden som kan jämställas med naturkatastrofer,

| b) | 50 % av de kostnader för försäkringspremier som producenten har betalat för att försäkra sig mot






  i) | förluster enligt led a och andra förluster som uppstått till följd av ogynnsamma väderleksförhållanden, |
| --- | --- | --- |

b)

50 % av de kostnader för försäkringspremier som producenten har betalat för att försäkra sig mot

i)

förluster enligt led a och andra förluster som uppstått till följd av ogynnsamma väderleksförhållanden,

| ii) | förluster som uppstått till följd av djur, växtsjukdomar eller skadedjursangrepp. |
| --- | --- |

ii)

förluster som uppstått till följd av djur, växtsjukdomar eller skadedjursangrepp.

3.   Stöd för skördeförsäkring får endast lämnas om de berörda försäkringsbetalningarna inte kompenserar producenterna för mer än 100 % av deras intäktsförluster, medräknat eventuell ersättning som producenterna kan ha fått från andra stödordningar i samband med den försäkrade risken.

4.   Stödet för skördeförsäkring får inte snedvrida konkurrensen på försäkringsmarknaden.

Artikel 143

Investeringar

1.   Stöd får beviljas för materiella och immateriella investeringar i bearbetningsanläggningar, infrastruktur för vinframställning och saluföring av vin som förbättrar företagets totala resultat och avser ett eller flera av följande områden:

| a) | Framställning eller saluföring av produkter enligt del II i bilaga XII. |
| --- | --- |

a)

Framställning eller saluföring av produkter enligt del II i bilaga XII.

| b) | Utveckling av nya produkter, processer och tekniska metoder kopplade till produkter enligt del II i bilaga XII. |
| --- | --- |

b)

Utveckling av nya produkter, processer och tekniska metoder kopplade till produkter enligt del II i bilaga XII.

2.   Den högsta procentsatsen för stöd enligt punkt 1 ska endast beviljas mikroföretag samt små och medelstora företag i den mening som avses i kommissionens rekommendation 2003/361/EG av den 6 maj 2003 om definitionen av mikroföretag samt små och medelstora företag (25). För Azorerna, Madeira och Kanarieöarna, de mindre Egeiska öarna i den mening som avses i förordning (EG) nr 1405/2006 och de franska utomeuropeiska departementen ska inga storleksbegränsningar gälla för den högsta procentsatsen. För företag som inte omfattas av artikel 2.1 i avdelning I i bilagan till rekommendation 2003/361/EG och som har mindre än 750 anställda eller en omsättning som understiger 200 miljoner EUR ska den högsta stödnivån halveras.

Stöd får inte beviljas företag i svårigheter i den mening som avses i gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (26).

3.   I de stödberättigande utgifterna får inte ingå de delar som avses i artikel 71.3 a, b och c i förordning (EG) nr 1698/2005.

4.   Följande högsta stödsatser i förhållande till de stödberättigande kostnaderna ska gälla för unionens bidrag:

| a) | 50 % i regioner som klassificeras som konvergensregioner enligt förordning (EG) nr 1083/2006. |
| --- | --- |

a)

50 % i regioner som klassificeras som konvergensregioner enligt förordning (EG) nr 1083/2006.

| b) | 40 % i regioner som inte är konvergensregioner. |
| --- | --- |

b)

40 % i regioner som inte är konvergensregioner.

| c) | 75 % i de yttersta regionerna enligt förordning (EG) nr 247/2006. |
| --- | --- |

c)

75 % i de yttersta regionerna enligt förordning (EG) nr 247/2006.

| d) | 65 % på de mindre Egeiska öarna i den mening som avses i förordning (EG) nr 1405/2006. |
| --- | --- |

d)

65 % på de mindre Egeiska öarna i den mening som avses i förordning (EG) nr 1405/2006.

5.   Artikel 72 i förordning (EG) nr 1698/2005 ska i tillämpliga delar gälla för stöd enligt punkt 1 i denna artikel.

Artikel 144

Destillation av biprodukter

1.   Stöd får beviljas för frivillig eller obligatorisk destillation av biprodukter vid framställning av vin som har utförts i enlighet med villkoren i del II avsnitt D i bilaga XIII.

Stödbeloppet för den producerade alkoholen ska fastställas per volymprocent och hektoliter. Inget stöd ska betalas för den volym alkohol i de biprodukter som ska destilleras vilken överskrider 10 % i förhållande till alkoholvolymen i det framställda vinet.

2.   Det högsta tillämpliga stödbeloppet ska grundas på kostnader för insamling och bearbetning och fastställas av kommissionen genom genomförandeakter i enlighet med artikel 147.

3.   Alkoholen från destillation med stöd enligt punkt 1 ska uteslutande användas för industriella ändamål eller som energikälla för att undvika en snedvridning av konkurrensen.

Artikel 145

Tvärvillkor

Om en jordbrukare när som helst inom tre år efter utbetalningen enligt stödprogrammen för omstrukturering och omställning, eller när som helst inom ett år efter utbetalningen enligt stödprogrammen för grön skörd, på sitt företag inte iakttar de föreskrivna verksamhetskrav och krav på god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden som avses i artiklarna 6 och 22–24 i förordning (EG) nr 73/2009, till följd av en åtgärd eller en försummelse som direkt kan anses bero på den enskilde jordbrukaren, ska bidragsbeloppet minskas eller dras in, helt eller delvis, beroende på överträdelsens allvar, omfattning, varaktighet och upprepning, och jordbrukaren ska i tillämpliga fall åläggas att betala tillbaka det enligt villkoren i nämnda bestämmelser.

Underavsnitt IV

Procedurbestämmelser

Artikel 146

Delegerade befogenheter

För att säkerställa att syftena med stödprogrammen uppfylls och att de europeiska medlen används målinriktat, får kommissionen genom delegerade akter
  i enlighet med artikel 321
  anta regler

| a) | om ansvaret för utgifterna från den dag då stödprogrammen inkommer eller ändras till den dag de börjar gälla, |
| --- | --- |

a)

om ansvaret för utgifterna från den dag då stödprogrammen inkommer eller ändras till den dag de börjar gälla,

| b) | om stödkriterier för stödåtgärder, stödberättigande utgifter och åtgärder, ej stödberättigande åtgärder och högsta stödnivå per åtgärd, |
| --- | --- |

b)

om stödkriterier för stödåtgärder, stödberättigande utgifter och åtgärder, ej stödberättigande åtgärder och högsta stödnivå per åtgärd,

| c) | om ändring av stödprogram som har börjat gälla, |
| --- | --- |

c)

om ändring av stödprogram som har börjat gälla,

| d) | om krav och trösklar i samband med förskottsutbetalningar, inklusive kravet på en säkerhet vid förskott, |
| --- | --- |

d)

om krav och trösklar i samband med förskottsutbetalningar, inklusive kravet på en säkerhet vid förskott,

| e) | innehållande allmänna bestämmelser och definitioner rörande tillämpningen av detta avsnitt, |
| --- | --- |

e)

innehållande allmänna bestämmelser och definitioner rörande tillämpningen av detta avsnitt,

| f) | för att undvika att stödåtgärderna missbrukas, inklusive begränsningar för att undvika att projekt dubbelfinansieras, |
| --- | --- |

f)

för att undvika att stödåtgärderna missbrukas, inklusive begränsningar för att undvika att projekt dubbelfinansieras,

| g) | om att producenterna ska dra tillbaka biprodukterna från vinframställning, undantag från detta krav för att undvika ytterligare administration, och bestämmelser rörande frivillig certifiering av destillerier, |
| --- | --- |

g)

om att producenterna ska dra tillbaka biprodukterna från vinframställning, undantag från detta krav för att undvika ytterligare administration, och bestämmelser rörande frivillig certifiering av destillerier,

| h) | om fastställande av krav, inklusive särskilda kontroller som medlemsstaterna ska genomföra i samband med genomförandet av stödåtgärderna, liksom begränsningar och kontroller i syfte att garantera förenlighet med stödåtgärdernas tillämpningsområde, |
| --- | --- |

h)

om fastställande av krav, inklusive särskilda kontroller som medlemsstaterna ska genomföra i samband med genomförandet av stödåtgärderna, liksom begränsningar och kontroller i syfte att garantera förenlighet med stödåtgärdernas tillämpningsområde,

| i) | om tillfälligt inställande av kommissionens betalningar när en medlemsstat inte efterlever anmälningskraven eller när anmälan verkar vara oriktig, |
| --- | --- |

i)

om tillfälligt inställande av kommissionens betalningar när en medlemsstat inte efterlever anmälningskraven eller när anmälan verkar vara oriktig,

| j) | om betalningar till stödmottagare, inklusive betalningar via försäkringsmäklare i samband med stöd enligt artikel 142, återkrav av felaktiga utbetalningar, nationella påföljder och inför betalningar konstlat skapade situationer. |
| --- | --- |

j)

om betalningar till stödmottagare, inklusive betalningar via försäkringsmäklare i samband med stöd enligt artikel 142, återkrav av felaktiga utbetalningar, nationella påföljder och inför betalningar konstlat skapade situationer.

Artikel 147

Genomförandebefogenheter

Kommissionen får genom genomförandeakter
  i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 323.1a
  anta nödvändiga åtgärder som hör samman med detta avsnitt rörande

| a) | krav avseende anmälan av stödprogrammen, inklusive innehåll, format, tidsplan, tidsfrister och anmälningsmekanism, och den finansiella planen i samband härmed, samt krav avseende översynen av programmen, |
| --- | --- |

a)

krav avseende anmälan av stödprogrammen, inklusive innehåll, format, tidsplan, tidsfrister och anmälningsmekanism, och den finansiella planen i samband härmed, samt krav avseende översynen av programmen,

| b) | anmälan av statligt stöd, |
| --- | --- |

b)

anmälan av statligt stöd,

| c) | ansöknings- och urvalsförfaranden, |
| --- | --- |

c)

ansöknings- och urvalsförfaranden,

| d) | utvärdering av de åtgärder som får stöd, |
| --- | --- |

d)

utvärdering av de åtgärder som får stöd,

| e) | beräkning och utbetalning av stöd för grön skörd och destillation av biprodukter, |
| --- | --- |

e)

beräkning och utbetalning av stöd för grön skörd och destillation av biprodukter,

| f) | krav på den ekonomiska förvaltningen och kontrollen av stödåtgärderna genom medlemsstaterna, |
| --- | --- |

f)

krav på den ekonomiska förvaltningen och kontrollen av stödåtgärderna genom medlemsstaterna,

| g) | regler om samstämmighet mellan åtgärder, |
| --- | --- |

g)

regler om samstämmighet mellan åtgärder,

| h) | regler för konstaterandet av att krav ej iakttas och minskning, indragning eller återbetalning av belopp i enlighet med artikel 145. |
| --- | --- |

h)

regler för konstaterandet av att krav ej iakttas och minskning, indragning eller återbetalning av belopp i enlighet med artikel 145.

Avsnitt VIII

Särskilda bestämmelser för biodlingssektorn

Artikel 148

Tillämpningsområde

1.   I syfte att förbättra de allmänna villkoren för produktion och saluföring av biodlingsprodukter, kan medlemsstaterna utforma ett nationellt program som löper under tre år (nedan kallat biodlingsprogrammet).

2.   Medlemsstaterna får bevilja särskilda nationella stöd för skydd av biodlingar som är missgynnade på grund av strukturella eller naturbetingade förhållanden eller inom ramen för program för ekonomisk utveckling, men stöd får inte beviljas för produktion eller handel. Medlemsstaterna ska anmäla dessa stöd till kommissionen i samband med överlämnandet av biodlingsprogrammet i enlighet med artikel 152.

Artikel 149

Biodlingsprogrammet

De åtgärder som kan ingå i biodlingsprogrammet är följande:

| a) | Tekniskt stöd till biodlare och grupper av biodlare. |
| --- | --- |

a)

Tekniskt stöd till biodlare och grupper av biodlare.

| b) | Bekämpning av varroasjukan. |
| --- | --- |

b)

Bekämpning av varroasjukan.

| c) | Rationalisering vid flyttning av bisamhällen. |
| --- | --- |

c)

Rationalisering vid flyttning av bisamhällen.

| d) | Åtgärder till stöd för laboratorier som utför fysikalisk-kemiska analyser av honungen. |
| --- | --- |

d)

Åtgärder till stöd för laboratorier som utför fysikalisk-kemiska analyser av honungen.

| e) | Stödåtgärder för utökningen av de minskande bibestånden i unionen. |
| --- | --- |

e)

Stödåtgärder för utökningen av de minskande bibestånden i unionen.

| f) | Samarbete med organisationer som är specialiserade i genomförandet av programmen för tillämpad forskning inom biodlingssektorn och om biodlingsprodukter. |
| --- | --- |

f)

Samarbete med organisationer som är specialiserade i genomförandet av programmen för tillämpad forskning inom biodlingssektorn och om biodlingsprodukter.

Åtgärder som finansieras genom Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling i enlighet med rådets förordning (EG) nr 1698/2005 ska inte omfattas av biodlingsprogrammet.

Artikel 150

Studie av produktions- och marknadsstrukturen inom biodlingssektorn

För att vara berättigade till sådan samfinansiering som anges i artikel 151.1 ska medlemsstaterna utföra en studie över strukturen inom biodlingssektorn på sina respektive territorier såväl på produktionsnivå som på saluföringsnivå.

Artikel 151

Finansiering

1.   Unionen ska delta i finansiering av biodlingsprogrammen med motsvarande 50 % av de åtgärder som medlemsstaterna ger stöd till.

2.   Medlemsstaterna ska verkställa sina utgifter för åtgärder inom ramen för biodlingsprogrammen senast den 15 oktober varje år.

Artikel 152

Samråd

Biodlingsprogrammen ska utarbetas i nära samarbete med branschorganisationer och kooperativ inom biodlingen. Det ska överlämnas till kommissionen för godkännande.

Artikel 153

Delegerade befogenheter

För att säkerställa att unionens medel för biodling används målinriktat får kommissionen genom delegerade akter
  i enlighet med artikel 321
  anta

| a) | regler om skyldigheterna rörande innehållet i de nationella programmen och de studier som avses i artikel 150, och |
| --- | --- |

a)

regler om skyldigheterna rörande innehållet i de nationella programmen och de studier som avses i artikel 150, och

| b) | villkoren för tilldelning av unionens finansiella bidrag till varje deltagande medlemsstat utifrån bland annat det samlade antalet bibestånd i unionen. |
| --- | --- |

b)

villkoren för tilldelning av unionens finansiella bidrag till varje deltagande medlemsstat utifrån bland annat det samlade antalet bibestånd i unionen.

Artikel 154

Genomförandebefogenheter

Kommissionen får, genom genomförandeakter
  som antagits i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 323.1a
  ,

| a) | anta regler rörande medlemsstaternas anmälan av sina nationella program och anpassningar av dessa program, inklusive övervakningsplaner, |
| --- | --- |

a)

anta regler rörande medlemsstaternas anmälan av sina nationella program och anpassningar av dessa program, inklusive övervakningsplaner,

| b) | anta regler för att garantera att åtgärder som finansieras inom ramen för biodlingsprogrammen inte samtidigt omfattas av stöd från andra unionsordningar, och för omfördelning av outnyttjade medel, |
| --- | --- |

b)

anta regler för att garantera att åtgärder som finansieras inom ramen för biodlingsprogrammen inte samtidigt omfattas av stöd från andra unionsordningar, och för omfördelning av outnyttjade medel,

| c) | godkänna de biodlingsprogram som lämnas in av medlemsstaterna, inklusive fördelningen av unionens ekonomiska bidrag, |
| --- | --- |

c)

godkänna de biodlingsprogram som lämnas in av medlemsstaterna, inklusive fördelningen av unionens ekonomiska bidrag,

| d) | uppdatera statistiken om antalet bibestånd utifrån uppgifter från medlemsstaterna. |
| --- | --- |

d)

uppdatera statistiken om antalet bibestånd utifrån uppgifter från medlemsstaterna.

Avsnitt IX

Stöd inom sektorn för silkesodling

Artikel 155

Stöd som beviljas silkesodlarna

1.   Unionsstöd ska beviljas för silkesmaskar enligt KN-nummer ex 0106 90 00 och för silkesfjärilsägg enligt KN-nummer ex 0511 99 85 som odlas inom unionen.

2.   Stöd ska beviljas silkesodlarna för varje låda silkesfjärilsägg som används förutsatt dels att lådorna innehåller en minimikvantitet ägg som ska fastställas, dels att odlingen fullföljs.

3.   Medlemsstaterna får ge stöd endast till odlare som har fått sina lådor med ägg från ett godkänt organ och som, efter det att odlingen har avslutats med lyckat resultat, har levererat de producerade kokongerna till ett godkänt organ.

4.   Åtgärder för att fastställa stödet per låda silkesfjärilsägg ska vidtas av rådet i enlighet med artikel 43.3 i fördraget.

  Stödbelopp som beviljas silkesodlare ska fastställas av kommissionen genom genomförandeakter som antagits i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 323.1a, med hänsyn till organisationen av silkesodlingssektorn i vissa regioner inom unionen och till behovet av att underlätta anpassningen av utbudet till marknadssituationen
  . [Ändr. 25]

Artikel 156

Delegerade befogenheter

För att säkerställa att de europeiska medlen används effektivt får kommissionen genom delegerade akter
  i enlighet med artikel 321
  anta regler rörande

| a) | minimikvantiteten ägg och ytterligare villkor som krävs för en fullföljd odling i enlighet med artikel 155.2, |
| --- | --- |

a)

minimikvantiteten ägg och ytterligare villkor som krävs för en fullföljd odling i enlighet med artikel 155.2,

| b) | de villkor de godkända organ som avses i artikel 155.3 ska uppfylla. |
| --- | --- |

b)

de villkor de godkända organ som avses i artikel 155.3 ska uppfylla.

Artikel 157

Genomförandebefogenheter

Kommissionen får genom genomförandeakter
  i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 323.1a
  anta alla nödvändiga åtgärder knutna till detta avsnitt rörande

| a) | stödansökningar och följedokument, |
| --- | --- |

a)

stödansökningar och följedokument,

| b) | stödminskningar när ansökningar lämnas in för sent, |
| --- | --- |

b)

stödminskningar när ansökningar lämnas in för sent,

| c) | medlemsstaternas kontroll av de godkända organen enligt artikel 155.3, |
| --- | --- |

c)

medlemsstaternas kontroll av de godkända organen enligt artikel 155.3,

| d) | anmälningar från medlemsstaterna. |
| --- | --- |

d)

anmälningar från medlemsstaterna.

AVDELNING II

REGLER FÖR SALUFÖRING OCH PRODUCENTORGANISATIONER

KAPITEL I

Regler för saluföring

Avsnitt I

Handelsnormer

Underavsnitt I

Inledande bestämmelser

Artikel 158

Tillämpningsområde

Utan att det påverkar tillämpningen av andra bestämmelser som gäller för de produkter som förtecknas i bilaga I och för jordbruksetylalkohol enligt del I i bilaga II eller bestämmelser som antagits inom djurhälso- och livsmedelssektorerna för att säkerställa att produkterna är förenliga med hygien- och hälsonormer samt för att skydda människors och djurs hälsa, fastställs i detta avsnitt regler för den allmänna handelsnormen och för sektor- och/eller produktspecifika handelsnormer för de produkter som förtecknas i bilaga I och för jordbruksetylalkohol enligt del I i bilaga II.

Underavsnitt II

Allmän handelsnorm

Artikel 159

Överensstämmelse med den allmänna handelsnormen

1.   Enligt denna förordning överensstämmer en produkt med den allmänna handelsnormen om den är av sund, god och marknadsmässig kvalitet.

2.   Om det inte har fastställts några handelsnormer enligt underavsnitt III och i Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/36/EG (27), samt i rådets direktiv 2001/110/EG (28), 2001/111/EG (29), 2001/112/EG (30), 2001/113/EG (31), 2001/114/EG (32), får de produkter som förtecknas i bilaga I till denna förordning som är redo för detaljhandelsförsäljning som livsmedel enligt artikel 3.7 i förordning (EG) nr 178/2002 endast saluföras om de överensstämmer med den allmänna handelsnormen.

3.   En produkt som är avsedd att saluföras ska anses överensstämma med den allmänna handelsnormen om den överensstämmer med en gällande, relevant norm, som antagits av någon av de internationella organisationer som förtecknas i bilaga XI.

Artikel 160

Delegerade befogenheter

För att bemöta förändringar i marknadssituationen och ta hänsyn till varje sektors särprägel får kommissionen genom delegerade akter
  i enlighet med artikel 321
  anta, ändra och medge undantag från dels de krav som gäller för den allmänna handelsnormen enligt artikel 159.1, dels de regler om överensstämmelse som avses i artikel 159.3.

Underavsnitt III

Sektor- eller produktspecifika handelsnormer

Artikel 161

Allmän princip

De produkter för vilka det fastställts sektor- eller produktspecifika handelsnormer får endast saluföras i unionen i enlighet med dessa normer.

Artikel 162

Fastställande och innehåll

1.   För att ta hänsyn till konsumenternas förväntningar och bidra till att förbättra de ekonomiska villkoren för produktion och saluföring av jordbruksprodukter samt till att förbättra jordbruksprodukternas kvalitet, får kommissionen genom delegerade akter
  i enlighet med artikel 321
  anta sektor- eller produktspecifika handelsnormer enligt artikel 158 i alla handelsled samt undantag från tillämpningen av sådana normer, i syfte att göra anpassningar till de ständigt skiftande marknadsvillkoren, utvecklingen i konsumenternas efterfrågan och för att ta hänsyn till utvecklingen i relevanta internationella normer och undvika att det uppstår hinder för produktutveckling.

2.   De handelsnormer som avses i punkt 1 får beroende på vad som är lämpligt avse krav gällande

| a) | definitioner, beteckningar och/eller varubeteckningar, andra än de som anges i denna förordning och förteckningar över slaktkroppar och delar av dessa för vilka bilaga XII gäller, |
| --- | --- |

a)

definitioner, beteckningar och/eller varubeteckningar, andra än de som anges i denna förordning och förteckningar över slaktkroppar och delar av dessa för vilka bilaga XII gäller,

| b) | klassificeringskriterier, t.ex. sortering i klasser, vikt, storlek, ålder och kategori, |
| --- | --- |

b)

klassificeringskriterier, t.ex. sortering i klasser, vikt, storlek, ålder och kategori,

| c) | växtsort, djurras eller handelstyp, |
| --- | --- |

c)

växtsort, djurras eller handelstyp,

| d) | presentation, varubeteckningar, märkning kopplad till obligatoriska handelsnormer, förpackning, regler som ska gälla för förpackningscentraler, märkning, emballering, skördeår och användning av särskilda uttryck, |
| --- | --- |

d)

presentation, varubeteckningar, märkning kopplad till obligatoriska handelsnormer, förpackning, regler som ska gälla för förpackningscentraler, märkning, emballering, skördeår och användning av särskilda uttryck,

| e) | kriterier såsom utseende, konsistens, konformation, produktegenskaper, |
| --- | --- |

e)

kriterier såsom utseende, konsistens, konformation, produktegenskaper,

| f) | särskilda ämnen som används i produktionen, eller ingredienser eller beståndsdelar, inklusive deras mängd, renhet och identifiering, |
| --- | --- |

f)

särskilda ämnen som används i produktionen, eller ingredienser eller beståndsdelar, inklusive deras mängd, renhet och identifiering,

| g) | typ av jordbruks- och produktionsmetod, inbegripet oenologiska metoder och tillhörande administrativa föreskrifter, och tillverkningsprocess, |
| --- | --- |

g)

typ av jordbruks- och produktionsmetod, inbegripet oenologiska metoder och tillhörande administrativa föreskrifter, och tillverkningsprocess,

| h) | ”coupage” av must och vin, inbegripet definitioner av detta, blandning och restriktioner för detta, |
| --- | --- |

h)

”coupage” av must och vin, inbegripet definitioner av detta, blandning och restriktioner för detta,

| i) | lagringsmetod och -temperatur, |
| --- | --- |

i)

lagringsmetod och -temperatur,

| j) | produktionsplats och/eller ursprung, |
| --- | --- |

j)

produktionsplats och/eller ursprung,

| k) | frekvensen av uppsamling, leverans, förvaring och behandling, |
| --- | --- |

k)

frekvensen av uppsamling, leverans, förvaring och behandling,

| l) | identifiering eller registrering av producenten och/eller den industrianläggning i vilken produkten har beretts eller bearbetats, |
| --- | --- |

l)

identifiering eller registrering av producenten och/eller den industrianläggning i vilken produkten har beretts eller bearbetats,

| m) | vattenhalten i procent, |
| --- | --- |

m)

vattenhalten i procent,

| n) | restriktioner när det gäller användningen av vissa ämnen och/eller metoder, |
| --- | --- |

n)

restriktioner när det gäller användningen av vissa ämnen och/eller metoder,

| o) | särskilda användningsområden, |
| --- | --- |

o)

särskilda användningsområden,

| p) | handelsdokument, följedokument och register som ska föras, |
| --- | --- |

p)

handelsdokument, följedokument och register som ska föras,

| q) | lagring, transport, |
| --- | --- |

q)

lagring, transport,

| r) | certifieringsförfarandet, |
| --- | --- |

r)

certifieringsförfarandet,

| s) | villkoren för avsättning, lagring, omsättning och användning av produkter som inte överensstämmer med de sektor- eller produktspecifika handelsnormerna enligt punkt 1 och/eller definitioner, beteckningar och varubeteckningar enligt artikel 163, samt avsättningen av biprodukter, |
| --- | --- |

s)

villkoren för avsättning, lagring, omsättning och användning av produkter som inte överensstämmer med de sektor- eller produktspecifika handelsnormerna enligt punkt 1 och/eller definitioner, beteckningar och varubeteckningar enligt artikel 163, samt avsättningen av biprodukter,

| t) | tidsfrister, |
| --- | --- |

t)

tidsfrister,

| u) | meddelanden från medlemsstaterna, meddelanden från olika anläggningar till medlemsstaternas behöriga myndigheter och regler för framskaffande av statistiska upplysningar om marknaderna för olika produkter. |
| --- | --- |

u)

meddelanden från medlemsstaterna, meddelanden från olika anläggningar till medlemsstaternas behöriga myndigheter och regler för framskaffande av statistiska upplysningar om marknaderna för olika produkter.

3.   De sektor- eller produktspecifika handelsnormer som avses i punkt 1 ska fastställas utan att det påverkar bestämmelserna om fakultativa kvalitetstermer i Europaparlamentets och rådets förordning [förordningen om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter], och ska fastställas med hänsyn till

| a) | de berörda produkternas särdrag, |
| --- | --- |

a)

de berörda produkternas särdrag,

| b) | behovet av att säkerställa en smidig avsättning av produkterna på marknaden, |
| --- | --- |

b)

behovet av att säkerställa en smidig avsättning av produkterna på marknaden,

| c) | konsumenternas intresse av att få riktig och fullständig produktinformation, även om produktionsplatsen, vilken ska fastställas från fall till fall på lämplig geografisk nivå, |
| --- | --- |

c)

konsumenternas intresse av att få riktig och fullständig produktinformation, även om produktionsplatsen, vilken ska fastställas från fall till fall på lämplig geografisk nivå,

| d) | i tillämpliga fall de metoder som använts för att fastställa produkternas fysikaliska, kemiska och organoleptiska egenskaper, |
| --- | --- |

d)

i tillämpliga fall de metoder som använts för att fastställa produkternas fysikaliska, kemiska och organoleptiska egenskaper,

| e) | de rekommendationer till normer som antagits av internationella organ. |
| --- | --- |

e)

de rekommendationer till normer som antagits av internationella organ.

Artikel 163

Definition, beteckning och/eller varubeteckning för vissa sektorer och/eller produkter

1.   De definitioner, beteckningar och/eller varubeteckningar som anges i bilaga XII ska gälla för följande sektorer eller produkter:

| a) | Olivolja och bordsoliver. |
| --- | --- |

a)

Olivolja och bordsoliver.

| b) | Vin. |
| --- | --- |

b)

Vin.

| c) | Nöt- och kalvkött. |
| --- | --- |

c)

Nöt- och kalvkött.

| d) | Mjölk och mjölkprodukter avsedda att användas som livsmedel. |
| --- | --- |

d)

Mjölk och mjölkprodukter avsedda att användas som livsmedel.

| e) | Fjäderfäkött. |
| --- | --- |

e)

Fjäderfäkött.

| f) | Bredbara fetter avsedda att användas som livsmedel. |
| --- | --- |

f)

Bredbara fetter avsedda att användas som livsmedel.

2.   En definition, beteckning eller varubeteckning som anges i bilaga XII får användas i unionen endast för saluföring av en produkt som uppfyller motsvarande krav i bilaga XII.

3.   Kommissionen får genom delegerade akter
  i enlighet med artikel 321
  anta varje nödvändig ändring av eller undantag från de definitioner och varubeteckningar som anges i bilaga XII för att göra anpassningar till utvecklingen i konsumenternas efterfrågan, ta hänsyn till den tekniska utvecklingen och undvika att det uppstår hinder för produktutvecklingen.

Artikel 164

Tolerans

För att ta hänsyn till varje sektors särdrag får kommissionen genom delegerade akter
  i enlighet med artikel 321
  anta en tolerans för varje norm, som om den överskrids innebär att ett helt parti av en produkt inte anses uppfylla normen.

Artikel 165

Oenologiska metoder

1.   De analysmetoder som ska användas för att bestämma sammansättningen av produkter och föreskrifterna för att fastställa om produkter har genomgått någon behandling som står i strid med tillåtna oenologiska metoder, ska vara de metoder och föreskrifter som har rekommenderats och offentliggjorts av Internationella vinorganisationen (OIV).

Om det inte finns några metoder och föreskrifter som har rekommenderats och offentliggjorts av OIV ska sådana metoder och föreskrifter antas av kommissionen i enlighet med artikel 162.2 g.

I avvaktan på att sådana föreskrifter antas ska man tillämpa de metoder och föreskrifter som är tillåtna i den berörda medlemsstaten.

2.   Vid framställning och lagring i unionen av produkter inom vinsektorn får endast oenologiska metoder som är tillåtna enligt bilaga XIII och som föreskrivs i artiklarna 162.2 g, 168.2 och 168.3 användas.

Första stycket ska inte gälla

| a) | druvsaft och koncentrerad druvsaft, |
| --- | --- |

a)

druvsaft och koncentrerad druvsaft,

| b) | druvmust och koncentrerad druvmust avsedd för framställning av druvsaft. |
| --- | --- |

b)

druvmust och koncentrerad druvmust avsedd för framställning av druvsaft.

De tillåtna oenologiska metoderna får endast användas för att säkerställa att framställning, lagring och förädling av produkten sker på ett korrekt sätt.

Produkter inom vinsektorn ska framställas i unionen i enlighet med relevanta restriktioner i bilaga XIII.

Produkter inom vinsektorn som förtecknas i del II i bilaga XII som har genomgått oenologiska metoder som inte är tillåtna i unionen, eller i förekommande fall, enligt nationella bestämmelser, eller som står i strid mot restriktionerna i bilaga XIII får inte saluföras i unionen.

3.   Kommissionen ska, när den lämnar tillstånd till oenologiska metoder för vin enligt artikel 162.2 g

| a) | grunda sig på de oenologiska metoder och analysmetoder som har rekommenderats och offentliggjorts av OIV och på resultaten av användningen av ännu inte tillåtna oenologiska metoder för försöksändamål, |
| --- | --- |

a)

grunda sig på de oenologiska metoder och analysmetoder som har rekommenderats och offentliggjorts av OIV och på resultaten av användningen av ännu inte tillåtna oenologiska metoder för försöksändamål,

| b) | ta hänsyn till skyddet av människors hälsa, |
| --- | --- |

b)

ta hänsyn till skyddet av människors hälsa,

| c) | ta hänsyn till eventuella risker för att konsumenterna vilseleds på grund av etablerade förväntningar och uppfattningar och i samband med detta undersöka vilka informationsmöjligheter som finns och kan utnyttjas för att undvika sådana risker, |
| --- | --- |

c)

ta hänsyn till eventuella risker för att konsumenterna vilseleds på grund av etablerade förväntningar och uppfattningar och i samband med detta undersöka vilka informationsmöjligheter som finns och kan utnyttjas för att undvika sådana risker,

| d) | ge möjlighet att bevara vinets naturliga och kännetecknande egenskaper och undvika en genomgripande ändring av den berörda produktens sammansättning, |
| --- | --- |

d)

ge möjlighet att bevara vinets naturliga och kännetecknande egenskaper och undvika en genomgripande ändring av den berörda produktens sammansättning,

| e) | säkerställa en acceptabel miniminivå av miljöskydd, |
| --- | --- |

e)

säkerställa en acceptabel miniminivå av miljöskydd,

| f) | följa de allmänna reglerna för oenologiska metoder och restriktioner i bilaga XIII. |
| --- | --- |

f)

följa de allmänna reglerna för oenologiska metoder och restriktioner i bilaga XIII.

Artikel 166

Druvsorter

1.   De produkter som förtecknas i del II i bilaga XII och som produceras i unionen ska framställas av druvsorter enligt klassificeringen i punkt 2.

2.   Med förbehåll för punkt 3 ska medlemsstaterna klassificera vilka druvsorter som för framställning av vin får planteras, återplanteras eller ympas på deras territorier.

Endast druvsorter som uppfyller följande villkor får klassificeras av medlemsstaterna:

| a) | Druvsorter som tillhör arten Vitis vinifera eller kommer från en korsning mellan den arten och andra arter av släktet Vitis. |
| --- | --- |

a)

Druvsorter som tillhör arten Vitis vinifera eller kommer från en korsning mellan den arten och andra arter av släktet Vitis.

| b) | Druvsorter som inte tillhör någon av följande sorter: Noah, Othello, Isabelle, Jacquez, Clinton och Hebermont. |
| --- | --- |

b)

Druvsorter som inte tillhör någon av följande sorter: Noah, Othello, Isabelle, Jacquez, Clinton och Hebermont.

Om en druvsort stryks ur klassificeringen enligt första stycket ska den röjas inom 15 år efter det att den har strukits.

3.   De medlemsstater vilkas vinproduktion inte överstiger 50 000 hl vin per år, beräknat på grundval av den genomsnittliga produktionen under de senaste fem vinåren, ska undantas från kravet på klassificering i punkt 2 första stycket.

Dock får även i de medlemsstater som avses i första stycket endast druvsorter som överensstämmer med punkt 2 andra stycket planteras, återplanteras eller ympas för framställning av vin.

4.   Med avvikelse från punkt 2 första och tredje styckena och punkt 3 andra stycket ska medlemsstaterna tillåta plantering, återplantering eller ympning av följande druvsorter för forskning och vetenskapliga försök:

| a) | Druvsorter som inte klassificerats av de medlemsstater som avses i punkt 3. |
| --- | --- |

a)

Druvsorter som inte klassificerats av de medlemsstater som avses i punkt 3.

| b) | Druvsorter som inte överensstämmer med punkt 2 andra stycket a och b, i fråga om de medlemsstater som avses i punkt 3. |
| --- | --- |

b)

Druvsorter som inte överensstämmer med punkt 2 andra stycket a och b, i fråga om de medlemsstater som avses i punkt 3.

5.   Arealer planterade med druvsorter för vinframställning i strid med punkterna 2, 3 och 4 ska röjas.

Det föreligger dock ingen skyldighet att röja sådana arealer om det som produceras enbart är avsett för konsumtion i vinodlarens hushåll.

6.   Medlemsstaterna ska vidta de åtgärder som behövs för att kontrollera att producenterna följer bestämmelserna i punkterna 2–5.

Artikel 167

Särskild användning av vin

Med undantag av vin på flaska beträffande vilket det kan visas att tappningen ägde rum före den 1 september 1971, får vin som framställts av de druvsorter som anges i den klassificering som upprättats enligt artikel 166.2 första stycket, men som inte svarar mot kategorierna i del II i bilaga XII, endast användas för konsumtion i vinodlarens hushåll, för framställning av vinättika eller för destillation.

Artikel 168

Nationella regler för vissa produkter och/eller sektorer

1.   Trots artikel 162.1 får medlemsstaterna anta eller behålla nationella regler om differentierade kvalitetsnivåer för bredbara fetter. Reglerna ska medge en värdering av de olika kvalitetsnivåerna på grundval av kriterier som är baserade på i synnerhet de använda råvarorna, produkternas organoleptiska egenskaper och deras fysikaliska och mikrobiologiska stabilitet.

Medlemsstater som utnyttjar den möjlighet som föreskrivs i första stycket ska säkerställa att det för andra medlemsstaters produkter, som uppfyller de fastställda kriterierna, på icke-diskriminerande villkor får användas uttryck som i enlighet med dessa regler anger att dessa kriterier är uppfyllda.

2.   Medlemsstaterna får begränsa eller förbjuda användningen av vissa oenologiska metoder samt införa hårdare restriktioner, som är tillåtna enligt unionsrätten, för vin som framställs inom deras territorium och i syfte att bättre bevara de egenskaper som är kännetecknande för vin med en skyddad ursprungsbeteckning eller en skyddad geografisk beteckning och för mousserande vin och likörvin.

Medlemsstaterna ska meddela dessa begränsningar, förbud och restriktioner till kommissionen, som i sin tur ska underrätta övriga medlemsstater.

3.   Medlemsstaterna får för försöksändamål tillåta användningen av otillåtna oenologiska metoder, på villkor som kommissionen fastställer genom delegerade akter
  i enlighet med artikel 321
  som antas enligt punkt 4.

4.   För att säkerställa en korrekt och öppen tillämpning får kommissionen genom delegerade akter
  som antagits i enlighet med artikel 321
  fastställa villkoren för tillämpningen av punkterna 1, 2 och 3 samt villkoren för lagring, omsättning och användning av produkter som erhållits från de försöksmetoder som avses i punkt 3.

Underavsnitt IV

Handelsnormer för import och export

Artikel 169

Allmänna bestämmelser

För att ta hänsyn till särdragen i handeln mellan unionen och vissa tredjeländer och till vissa jordbruksprodukters särskilda egenskaper får kommissionen genom delegerade akter
  som antagits i enlighet med artikel 321
  fastställa villkor för när importerade produkter ska anses hålla en likvärdig nivå av överensstämmelse med unionens krav när det gäller handelsnormer och när det får göras undantag från artikel 161 samt fastställa regler för tillämpningen av handelsnormer på produkter som exporteras från unionen.

Artikel 170

Särskilda bestämmelser för import av vin

1.   Om inte annat föreskrivs i avtal som ingåtts enligt artikel 218 i fördraget, ska bestämmelserna om ursprungsbeteckningar och geografiska beteckningar och om märkning av vin i avsnitt II underavsnitt II i detta kapitel och i definitionerna och varubeteckningarna i artikel 163 i denna förordning gälla för produkter enligt KN-nummer 2009 61, 2009 69 och 2204 som importeras till unionen.

2.   Om inte annat föreskrivs i avtal som ingåtts enligt artikel 218 i fördraget, ska de produkter som avses i punkt 1 framställas enligt de oenologiska metoder som rekommenderats och offentliggjorts av Internationella vinorganisationen eller godkänts av unionen enligt denna förordning och de åtgärder som antagits enligt denna förordning.

3.   Vid import av de produkter som avses i punkt 1 ska det uppvisas

| a) | ett intyg som styrker att bestämmelserna i punkterna 1 och 2 har följts, vilket är utfärdat av ett behörigt organ, som finns upptaget på en förteckning som ska offentliggöras av kommissionen, i produktens ursprungsland, |
| --- | --- |

a)

ett intyg som styrker att bestämmelserna i punkterna 1 och 2 har följts, vilket är utfärdat av ett behörigt organ, som finns upptaget på en förteckning som ska offentliggöras av kommissionen, i produktens ursprungsland,

| b) | en analysrapport som upprättats av ett organ eller en myndighet som har utsetts av produktens ursprungsland, om produkten är avsedd för direkt konsumtion. |
| --- | --- |

b)

en analysrapport som upprättats av ett organ eller en myndighet som har utsetts av produktens ursprungsland, om produkten är avsedd för direkt konsumtion.

Underavsnitt V

Gemensamma bestämmelser

Artikel 171

Nationella kontroller

Medlemsstaterna ska genomföra kontroller, grundade på en riskanalys, för att kontrollera om produkterna överensstämmer med bestämmelserna i detta avsnitt och ska om så krävs tillämpa sanktioner.

Artikel 172

Genomförandebefogenheter

Kommissionen får genom genomförandeakter
  i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 323.1a
  anta alla de åtgärder som krävs för detta avsnitt och särskilt

| a) | fastställa regler för genomförandet av den allmänna handelsnormen, |
| --- | --- |

a)

fastställa regler för genomförandet av den allmänna handelsnormen,

| b) | fastställa regler för genomförandet av de definitioner och varubeteckningar som föreskrivs i bilaga XII, |
| --- | --- |

b)

fastställa regler för genomförandet av de definitioner och varubeteckningar som föreskrivs i bilaga XII,

| c) | upprätta förteckningen över de produkter som avses i bilaga XII del III punkt 5 andra stycket och i bilaga XII del VI sjätte stycket led a, på grundval av vägledande förteckningar över produkter som medlemsstaterna inom sina respektive territorier anser motsvarar de produkter som avses i bilaga XII del III punkt 5 andra stycket och i bilaga XII del VI sjätte stycket led a, och som medlemsstaterna ska skicka till kommissionen, |
| --- | --- |

c)

upprätta förteckningen över de produkter som avses i bilaga XII del III punkt 5 andra stycket och i bilaga XII del VI sjätte stycket led a, på grundval av vägledande förteckningar över produkter som medlemsstaterna inom sina respektive territorier anser motsvarar de produkter som avses i bilaga XII del III punkt 5 andra stycket och i bilaga XII del VI sjätte stycket led a, och som medlemsstaterna ska skicka till kommissionen,

| d) | fastställa regler för genomförandet av de sektor- eller produktspecifika handelsnormerna, inbegripet närmare föreskrifter om provtagning och analysmetoder för att bestämma produkternas sammansättning, |
| --- | --- |

d)

fastställa regler för genomförandet av de sektor- eller produktspecifika handelsnormerna, inbegripet närmare föreskrifter om provtagning och analysmetoder för att bestämma produkternas sammansättning,

| e) | fastställa regler för konstaterande av om en produkt har genomgått en behandling som står i strid med tillåtna oenologiska metoder, |
| --- | --- |

e)

fastställa regler för konstaterande av om en produkt har genomgått en behandling som står i strid med tillåtna oenologiska metoder,

| f) | fastställa regler för genomförande av kontroller av om de sektor- eller produktspecifika handelsnormerna uppfylls, |
| --- | --- |

f)

fastställa regler för genomförande av kontroller av om de sektor- eller produktspecifika handelsnormerna uppfylls,

| g) | fastställa regler för bestämning av toleransnivån, |
| --- | --- |

g)

fastställa regler för bestämning av toleransnivån,

| h) | anta bestämmelser för de myndigheter som har ansvaret för att genomföra överensstämmelsekontrollerna, och för vad dessa kontroller ska innehålla, hur ofta och i vilket handelsled de ska utföras, |
| --- | --- |

h)

anta bestämmelser för de myndigheter som har ansvaret för att genomföra överensstämmelsekontrollerna, och för vad dessa kontroller ska innehålla, hur ofta och i vilket handelsled de ska utföras,

| i) | anta de åtgärder som krävs för att genomföra det undantag som föreskrivs i artikel 169. |
| --- | --- |

i)

anta de åtgärder som krävs för att genomföra det undantag som föreskrivs i artikel 169.

Avsnitt II

Ursprungsbeteckningar, geografiska beteckningar och traditionella uttryck inom vinsektorn

Underavsnitt I

Inledande bestämmelser

Artikel 173

Tillämpningsområde

1.   Regler gällande ursprungsbeteckningar, geografiska beteckningar och traditionella uttryck enligt detta avsnitt ska gälla för de produkter som avses i punkterna 1, 3–6, 8, 9, 11, 15 och 16 i bilaga XII del II.

2.   De regler som avses i punkt 1 syftar till att

| a) | skydda legitima intressen för






  i) | konsumenter, och |
| --- | --- | --- |

a)

skydda legitima intressen för

i)

konsumenter, och

| ii) | producenter, |
| --- | --- |

ii)

producenter,

| b) | säkerställa att den inre marknaden för de berörda produkterna fungerar väl, och |
| --- | --- |

b)

säkerställa att den inre marknaden för de berörda produkterna fungerar väl, och

| c) | främja framställningen av kvalitetsprodukter samtidigt som utrymme ges för nationella kvalitetsfrämjande politiska åtgärder. |
| --- | --- |

c)

främja framställningen av kvalitetsprodukter samtidigt som utrymme ges för nationella kvalitetsfrämjande politiska åtgärder.

Underavsnitt II

Ursprungsbeteckningar och geografiska beteckningar

Artikel 174

Definitioner

1.   I detta underavsnitt gäller följande definitioner:

a)   ursprungsbeteckning: namn på en region, en ort eller i undantagsfall ett land, använt för att beskriva en produkt som avses i artikel 173.1 och som uppfyller följande krav:

b)   geografisk beteckning: beteckning för en region, en ort eller i undantagsfall ett land, använt för att beskriva en produkt som avses i artikel 173.1 och som uppfyller följande krav:

Vid tillämpning av leden a iii och b iii avses med produktion alla berörda produktionsmoment, från skörd av druvorna till slutförandet av vintillverkningsprocessen, med undantag för eventuella processer efter framställningen.

Vid tillämpning av led b ii ska de druvor, högst 15 procent, som inte kommer från det avgränsade geografiska området komma från den berörda medlemsstat eller det berörda tredjeland där det avgränsade området ligger.

Genom undantag från leden a iii och b iii, och under förutsättning att det föreskrivs i den produktspecifikation som avses i artikel 175.2, får en produkt med en skyddad ursprungsbeteckning eller skyddad geografisk beteckning användas för vinframställning antingen

| a) | i ett område i omedelbar närhet till det berörda avgränsade området, eller |
| --- | --- |

a)

i ett område i omedelbar närhet till det berörda avgränsade området, eller

| b) | i ett område som är beläget i samma administrativa enhet eller i en intilliggande administrativ enhet, i enlighet med nationella bestämmelser, eller |
| --- | --- |

b)

i ett område som är beläget i samma administrativa enhet eller i en intilliggande administrativ enhet, i enlighet med nationella bestämmelser, eller

| c) | då det förekommer en ursprungsbeteckning eller en geografisk beteckning som avser ett geografiskt område som skär över nationella gränser, eller om det finns ett avtal om kontrollåtgärder mellan två eller flera medlemsstater eller mellan en eller flera medlemsstater och ett eller flera tredjeländer, i ett område som ligger i omedelbar närhet till det avgränsade området i fråga. |
| --- | --- |

c)

då det förekommer en ursprungsbeteckning eller en geografisk beteckning som avser ett geografiskt område som skär över nationella gränser, eller om det finns ett avtal om kontrollåtgärder mellan två eller flera medlemsstater eller mellan en eller flera medlemsstater och ett eller flera tredjeländer, i ett område som ligger i omedelbar närhet till det avgränsade området i fråga.

Genom undantag från led b iii, och under förutsättning att det föreskrivs i den produktspecifikation som avses i artikel 175.2, får vin med en skyddad geografisk beteckning fortsätta att användas för vinframställning även i områden som inte ligger i omedelbar närhet till det berörda avgränsade området till och med den 31 december 2012.

Genom undantag från led a iii, och under förutsättning att det föreskrivs i den produktspecifikation som avses i artikel 175.2, får en produkt omvandlas till mousserande vin eller pärlande vin med skyddad ursprungsbeteckning även i områden som inte ligger i omedelbar närhet till det berörda avgränsade området om denna metod användes före den 1 mars 1986. [Ändr. 26]

2.   Vissa traditionellt använda namn ska utgöra ursprungsbeteckningar om de

| a) | betecknar ett vin, |
| --- | --- |

a)

betecknar ett vin,

| b) | hänvisar till ett geografiskt namn, |
| --- | --- |

b)

hänvisar till ett geografiskt namn,

| c) | uppfyller kraven i punkt 1 a i–iv, och |
| --- | --- |

c)

uppfyller kraven i punkt 1 a i–iv, och

| d) | genomgår det förfarande för beviljande av skydd för ursprungsbeteckningar och geografiska beteckningar som fastställs i detta underavsnitt. |
| --- | --- |

d)

genomgår det förfarande för beviljande av skydd för ursprungsbeteckningar och geografiska beteckningar som fastställs i detta underavsnitt.

3.   Ursprungsbeteckningar och geografiska beteckningar, även sådana som rör geografiska områden i tredjeland, kan skyddas i unionen med stöd av bestämmelserna i detta underavsnitt.

Artikel 175

Innehållet i ansökan om skydd

1.   Ansökningar om skydd av namn som ursprungsbeteckningar eller geografiska beteckningar ska innehålla teknisk dokumentation med följande:

| a) | Det namn som ska skyddas. |
| --- | --- |

a)

Det namn som ska skyddas.

| b) | Sökandens namn och kontaktuppgifter. |
| --- | --- |

b)

Sökandens namn och kontaktuppgifter.

| c) | Den produktspecifikation som avses i punkt 2. |
| --- | --- |

c)

Den produktspecifikation som avses i punkt 2.

| d) | Ett dokument som sammanfattar den produktspecifikation som avses i punkt 2. |
| --- | --- |

d)

Ett dokument som sammanfattar den produktspecifikation som avses i punkt 2.

2.   Produktspecifikationen ska göra det möjligt för intresserade parter att kontrollera de relevanta produktionsvillkoren för ursprungsbeteckningen eller den geografiska beteckningen.

Den ska innehålla uppgifter om åtminstone följande:

| a) | Det namn som ska skyddas. |
| --- | --- |

a)

Det namn som ska skyddas.

| b) | En beskrivning av vinet/vinerna:






  i) | För viner med en ursprungsbeteckning, dess viktigaste analytiska och organoleptiska egenskaper. |
| --- | --- | --- |

b)

En beskrivning av vinet/vinerna:

i)

För viner med en ursprungsbeteckning, dess viktigaste analytiska och organoleptiska egenskaper.

| ii) | För viner med en geografisk beteckning, dess viktigaste analytiska egenskaper samt en bedömning av eller uppgifter om dess organoleptiska egenskaper. |
| --- | --- |

ii)

För viner med en geografisk beteckning, dess viktigaste analytiska egenskaper samt en bedömning av eller uppgifter om dess organoleptiska egenskaper.

| c) | I förekommande fall de särskilda oenologiska metoder som använts för att framställa vinet/vinerna samt de relevanta restriktionerna för framställningen av vinet/vinerna. |
| --- | --- |

c)

I förekommande fall de särskilda oenologiska metoder som använts för att framställa vinet/vinerna samt de relevanta restriktionerna för framställningen av vinet/vinerna.

| d) | En avgränsning av det geografiska området i fråga. |
| --- | --- |

d)

En avgränsning av det geografiska området i fråga.

| e) | Maximal avkastning per hektar. |
| --- | --- |

e)

Maximal avkastning per hektar.

| f) | Uppgifter om den eller de druvsorter som vinet/vinerna framställts av. |
| --- | --- |

f)

Uppgifter om den eller de druvsorter som vinet/vinerna framställts av.

| g) | Uppgifter som styrker det samband som avses i artikel 174.1 a i eller, i förekommande fall, artikel 174.1 b i. |
| --- | --- |

g)

Uppgifter som styrker det samband som avses i artikel 174.1 a i eller, i förekommande fall, artikel 174.1 b i.

| h) | De gällande krav som fastställts i unionslagstiftningen eller nationella lagstiftningen eller, om medlemsstaterna så föreskriver, av en organisation som handlägger skyddade ursprungsbeteckningar eller geografiska beteckningar, med beaktande av att dessa krav ska vara objektiva och icke diskriminerande och förenliga med unionsrätten. |
| --- | --- |

h)

De gällande krav som fastställts i unionslagstiftningen eller nationella lagstiftningen eller, om medlemsstaterna så föreskriver, av en organisation som handlägger skyddade ursprungsbeteckningar eller geografiska beteckningar, med beaktande av att dessa krav ska vara objektiva och icke diskriminerande och förenliga med unionsrätten.

| i) | Namn och kontaktuppgifter för de myndigheter eller organ som kontrollerar efterlevnaden av bestämmelserna i produktspecifikationen samt deras särskilda uppgifter. |
| --- | --- |

i)

Namn och kontaktuppgifter för de myndigheter eller organ som kontrollerar efterlevnaden av bestämmelserna i produktspecifikationen samt deras särskilda uppgifter.

Artikel 176

Ansökan om skydd som rör ett geografiskt område i ett tredjeland

1.   I de fall ansökan om skydd avser ett geografiskt område i ett tredjeland ska den utöver de uppgifter som anges i artikel 175 innehålla sådana uppgifter som styrker att namnet i fråga är skyddat i ursprungslandet.

2.   Ansökan ska sändas till kommissionen antingen direkt eller via myndigheterna i det berörda tredjelandet.

3.   Ansökan om skydd ska vara avfattad på något av de officiella språken i unionen, eller åtföljas av en styrkt översättning till ett av dessa.

Artikel 177

Sökande

1.   Alla intresserade producentgrupper, eller i undantagsfall en enskild producent, får ansöka om skydd av en ursprungsbeteckning eller en geografisk beteckning. Andra intresserade parter får delta i ansökan.

2.   Producenter får lämna in en ansökan om skydd endast för vin som de själva producerar.

3.   När ett namn anger ett geografiskt område som skär över nationella gränser, eller när ett traditionellt namn är förknippat med ett geografiskt område som skär över nationella gränser, får en gemensam ansökan lämnas in.

Artikel 178

Förberedande nationellt förfarande

1.   Ansökningar om skydd av en ursprungsbeteckning eller en geografisk beteckning enligt artikel 174 för vin med ursprung i unionen ska vara föremål för ett förberedande nationellt förfarande enligt denna artikel.

2.   Ansökan om skydd ska lämnas in i den medlemsstat på vars territorium ursprungsbeteckningen eller den geografiska beteckningen har sitt ursprung.

3.   Medlemsstaten ska granska ansökan för att avgöra om den uppfyller villkoren i detta underavsnitt.

Medlemsstaten ska genomföra ett nationellt förfarande, där det säkerställs att ansökan får tillräcklig offentlighet och där det föreskrivs en tidsfrist på minst två månader från dagen för offentliggörandet inom vilken alla fysiska eller juridiska personer som har ett legitimt intresse och är bosatta eller etablerade i medlemsstaten i fråga kan göra invändningar mot det föreslagna skyddet, genom att till medlemsstaten lämna in en motiverad förklaring.

4.   Om medlemsstaten anser att ursprungsbeteckningen eller den geografiska beteckningen inte uppfyller kraven, eller är oförenlig med unionsrätten i allmänhet, ska den avslå ansökan.

5.   Om medlemsstaten anser att de relevanta kraven är uppfyllda ska denna

| a) | offentliggöra det sammanfattande dokumentet och produktspecifikationen, åtminstone på Internet, och |
| --- | --- |

a)

offentliggöra det sammanfattande dokumentet och produktspecifikationen, åtminstone på Internet, och

| b) | till kommissionen översända en ansökan om skydd med följande uppgifter:






  i) | Sökandens namn och kontaktuppgifter. |
| --- | --- | --- |

b)

till kommissionen översända en ansökan om skydd med följande uppgifter:

i)

Sökandens namn och kontaktuppgifter.

| ii) | Det sammanfattande dokument som avses i artikel 175.1 d. |
| --- | --- |

ii)

Det sammanfattande dokument som avses i artikel 175.1 d.

| iii) | En förklaring från medlemsstaten om att den anser att den ansökan som lämnats in av den sökande uppfyller de fastställda villkoren. |
| --- | --- |

iii)

En förklaring från medlemsstaten om att den anser att den ansökan som lämnats in av den sökande uppfyller de fastställda villkoren.

| iv) | En hänvisning till det offentliggörande som avses i led a. |
| --- | --- |

iv)

En hänvisning till det offentliggörande som avses i led a.

De uppgifter som avses i första stycket led b ska vara avfattade på något av unionens officiella språk, eller åtföljas av en styrkt översättning till ett av dessa.

6.   Medlemsstaterna ska sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa artikel 118f i förordning (EG) nr 1234/2007 och denna artikel från och med den 1 augusti 2009.

7.   Om en medlemsstat inte har någon nationell lagstiftning om skydd av ursprungsbeteckningar och geografiska beteckningar, får den, dock endast tillfälligt, bevilja skydd på nationell nivå för namnet i enlighet med villkoren i detta underavsnitt med verkan från den dag som ansökan lämnats till kommissionen. Detta tillfälliga nationella skydd ska upphöra den dag då ett beslut om registrering eller avslag fattas i enlighet med detta underavsnitt.

Artikel 179

Kommissionens granskning

1.   Kommissionen ska offentliggöra dagen för inlämning av ansökan om skydd av ursprungsbeteckningen eller den geografiska beteckningen.

2.   Kommissionen ska granska om de ansökningar om skydd som avses i artikel 178.5 uppfyller villkoren i detta underavsnitt.

3.   Om kommissionen anser att villkoren i detta underavsnitt är uppfyllda ska den, genom genomförandeakter och utan bistånd av den kommitté som avses i artikel 323.1

  som antagits utan tillämpning av artikel 323
  , fatta beslut om att i Europeiska unionens officiella tidning offenliggöra det sammanfattande dokument som avses i artikel 175.1 d med hänvisning till det offentliggörande av produktspecifikationen som avses i artikel 178.5.

4.   Om kommissionen anser att villkoren i detta underavsnitt inte är uppfyllda ska den genom genomförandeakter
  som antagits i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 323.1a
  fatta beslut om att avslå ansökan.

Artikel 180

Förfarande för invändningar

Inom två månader räknat från dagen för offentliggörandet enligt artikel 179.3, får alla medlemsstater eller tredjeländer, eller fysiska eller juridiska personer som har ett legitimt intresse och är bosatta eller etablerade i en annan medlemsstat än den som begärt skyddet eller i ett tredjeland, göra invändningar mot det föreslagna skyddet genom att till kommissionen lämna in en motiverad förklaring om villkoren för rätten till skydd enligt detta underavsnitt.

För fysiska eller juridiska personer som är bosatta eller etablerade i ett tredjeland, ska förklaringen lämnas in, antingen direkt eller genom myndigheterna i det berörda tredjelandet, inom den tidsfrist på två månader som fastställs i första stycket.

Artikel 181

Beslut om skydd

På grundval av den information som kommissionen förfogar över efter avslutandet av det invändningsförfarande som avses i artikel 180 ska kommissionen, genom genomförandeakter
  som antagits i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 323.1a
  , fatta beslut om att bevilja skydd för en ursprungsbeteckning eller geografisk beteckning som uppfyller villkoren i detta underavsnitt och som är förenlig med unionsrätten, eller avslå ansökan om villkoren inte är uppfyllda.

Artikel 182

Homonyma beteckningar

1.   En beteckning för vilken en ansökan har inlämnats, som är helt eller delvis homonym med en beteckning som redan registrerats enligt denna förordning för vinsektorn, ska registreras med beaktande av lokala och traditionella seder och bruk samt risken för förväxlingar.

En homonym beteckning som vilseleder konsumenten att tro att en produkt kommer från ett annat område får inte registreras, även om beteckningen bokstavligen är korrekt i fråga om det område eller den region eller plats där produkterna i fråga har sitt verkliga ursprung.

En registrerad homonym beteckning får endast användas om det finns en klar skillnad i praxis mellan den nya homonymen och det namn som hade registrerats tidigare, med beaktande av kraven på att producenterna ska behandlas lika och att konsumenterna inte får vilseledas.

2.   Punkt 1 ska tillämpas i tillämpliga delar om en beteckning för vilken en ansökan har inlämnats, helt eller delvis är homonym med en geografisk beteckning som är skyddad i medlemsstaternas lagstiftning.

Medlemsstaterna ska inte registrera icke-identiska geografiska beteckningar som skyddade enligt deras respektive lagstiftning om geografiska beteckningar, om en ursprungsbeteckning eller geografisk beteckning är skyddad i unionen enligt den unionslagstiftning som är tillämplig på ursprungsbeteckningar och geografiska beteckningar.

3.   Innehåller eller består namnet på en druvsort av en skyddad ursprungsbeteckning eller en skyddad geografisk beteckning, får det inte användas för märkning av produkter som omfattas av denna förordning, om inte annat beslutats av kommissionen genom delegerade akter
  som antagits i enlighet med artikel 321
  för att ta hänsyn till rådande märkningsmetoder.

4.   Skyddet av ursprungsbeteckningar och geografiska beteckningar för produkter som omfattas av artikel 174 ska inte påverka tillämpningen av skyddade geografiska beteckningar som gäller för spritdrycker enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 110/2008 (33) och omvänt.

Artikel 183

Grunder för att avslå en ansökan om skydd

1.   Namn som har blivit generiska får inte skyddas som ursprungsbeteckningar eller geografiska beteckningar.

I detta underavsnitt avses med ett namn som har blivit generiskt ett namn på ett vin som visserligen har samband med den ort eller den region där produkten från början producerades eller salufördes, men som har blivit det allmänna namnet på ett vin i unionen.

När det ska avgöras om ett namn har blivit generiskt, ska hänsyn tas till alla relevanta faktorer och särskilt till

| a) | de nuvarande förhållandena i unionen, särskilt i de områden där produkten konsumeras, |
| --- | --- |

a)

de nuvarande förhållandena i unionen, särskilt i de områden där produkten konsumeras,

| b) | den tillämpliga unionslagstiftningen eller den nationella lagstiftningen. |
| --- | --- |

b)

den tillämpliga unionslagstiftningen eller den nationella lagstiftningen.

2.   Ett namn får inte skyddas som ursprungsbeteckning eller geografisk beteckning om detta med hänsyn till ett varumärkes anseende och renommé skulle kunna vilseleda konsumenten om vinets rätta identitet.

Artikel 184

Förhållande till varumärken

1.   När en ursprungsbeteckning eller en geografisk beteckning skyddas i enlighet med denna förordning, ska en ansökan om registrering av ett varumärke som motsvarar något av de fall som avses i artikel 185.2, och som avser en produkt ur någon av de kategorier som förtecknas i bilaga XII del II, avslås om ansökan om varumärkesregistrering lämnas in efter den dag då ansökan om skydd av ursprungsbeteckning eller geografisk beteckning lämnats in till kommissionen och ursprungsbeteckningen eller den geografiska beteckningen därefter skyddas.

Varumärkesregistrering som har skett i strid med vad som sägs i första stycket ska förklaras ogiltig.

2.   Ett varumärke vars användning motsvarar något av de fall som avses i artikel 185.2, får användas fortsatt eller förnyas trots skyddet av ursprungsbeteckningen eller den geografiska beteckningen, om det har lämnats in en ansökan för varumärket i fråga eller om det har registrerats eller, i enlighet med den tillämpliga lagstiftningen, förvärvats genom användning inom unionen före den dag då ansökan om skydd av ursprungsbeteckningen eller den geografiska beteckningen lämnades in till kommissionen, såvida det inte finns skäl att ogiltigförklara eller häva varumärkesregistreringen enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/95/EG (34) eller rådets förordning (EG) nr 207/2009 (35); detta ska dock inte påverka tillämpningen av artikel 183.2.

I så fall ska användningen av ursprungsbeteckningen eller den geografiska beteckningen vara tillåten parallellt med de berörda varumärkena.

Artikel 185

Skydd

1.   Skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar får användas av alla aktörer som saluför vin som har producerats i enlighet med motsvarande produktspecifikation.

2.   Skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar och viner som använder de skyddade namnen i enlighet med produktspecifikationen ska skyddas mot följande:

| a) | Varje direkt eller indirekt kommersiellt bruk av det skyddade namnet






  i) | för produkter som är jämförbara, men som inte uppfyller kraven i produktspecifikationen för det skyddade namnet, eller |
| --- | --- | --- |

a)

Varje direkt eller indirekt kommersiellt bruk av det skyddade namnet

i)

för produkter som är jämförbara, men som inte uppfyller kraven i produktspecifikationen för det skyddade namnet, eller

| ii) | i den mån detta bruk innebär att en ursprungsbetecknings eller en geografisk betecknings anseende utnyttjas. |
| --- | --- |

ii)

i den mån detta bruk innebär att en ursprungsbetecknings eller en geografisk betecknings anseende utnyttjas.

| b) | Varje obehörigt bruk, imitation eller anspelning, även när produktens eller tjänstens verkliga ursprung anges eller det skyddade namnet har översatts eller åtföljs av uttryck som ”stil”, ”typ”, ”metod”, ”sådan som tillverkas i”, ”imitation”, ”smak”, ”liknande” eller dylikt. |
| --- | --- |

b)

Varje obehörigt bruk, imitation eller anspelning, även när produktens eller tjänstens verkliga ursprung anges eller det skyddade namnet har översatts eller åtföljs av uttryck som ”stil”, ”typ”, ”metod”, ”sådan som tillverkas i”, ”imitation”, ”smak”, ”liknande” eller dylikt.

| c) | Varje annan osann eller vilseledande uppgift om ursprung, härkomst, beskaffenhet eller väsentliga egenskaper hos produkten på dennas inre eller yttre förpackning, reklammaterial eller handlingar, liksom förpackning av vinprodukten i en behållare som är ägnad att inge en oriktig föreställning om vinproduktens verkliga ursprung. |
| --- | --- |

c)

Varje annan osann eller vilseledande uppgift om ursprung, härkomst, beskaffenhet eller väsentliga egenskaper hos produkten på dennas inre eller yttre förpackning, reklammaterial eller handlingar, liksom förpackning av vinprodukten i en behållare som är ägnad att inge en oriktig föreställning om vinproduktens verkliga ursprung.

| d) | Varje annan form av agerande som kan vilseleda konsumenten om produktens verkliga ursprung. |
| --- | --- |

d)

Varje annan form av agerande som kan vilseleda konsumenten om produktens verkliga ursprung.

3.   Skyddade ursprungsbeteckningar eller skyddade geografiska beteckningar får inte bli generiska i unionen i den mening som avses i artikel 183.1.

4.   Medlemsstaterna ska vidta de åtgärder som är nödvändiga för att hindra olaglig användning av de skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar som det hänvisas till i punkt 2.

Artikel 186

Register

Kommissionen ska upprätta och föra ett elektroniskt register över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar för vin som ska vara tillgängligt för allmänheten.

Artikel 187

Utseende av behörig myndighet

1.   Medlemsstaterna ska utse den eller de behöriga myndigheter som ska ansvara för kontrollerna när det gäller de skyldigheter som fastställs i detta underavsnitt i enlighet med de kriterier som anges i artikel 4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 882/2004 (36).

2.   Medlemsstaterna ska se till att alla aktörer som följer detta underavsnitt har rätt att omfattas av ett system med kontroller.

3.   Medlemsstaterna ska underrätta kommissionen om den eller de behöriga myndigheter som avses i punkt 1. Kommissionen ska offentliggöra deras namn och kontaktuppgifter och ska regelbundet uppdatera dem.

Artikel 188

Kontroll av att produktspecifikationerna följs

1.   När det gäller skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar som avser ett geografiskt område i unionen, ska kontrollen av att produktspecifikationerna följs under produktionen och under eller efter tappningen av vinet genomföras varje år av

| a) | den eller de behöriga myndigheter som avses i artikel 187.1, eller |
| --- | --- |

a)

den eller de behöriga myndigheter som avses i artikel 187.1, eller

| b) | ett eller flera organ som ansvarar för kontrollen enligt artikel 2 andra stycket punkt 5 i förordning (EG) nr 882/2004 och som utför produktcertifieringar i enlighet med de kriterier som anges i artikel 5 i den förordningen. |
| --- | --- |

b)

ett eller flera organ som ansvarar för kontrollen enligt artikel 2 andra stycket punkt 5 i förordning (EG) nr 882/2004 och som utför produktcertifieringar i enlighet med de kriterier som anges i artikel 5 i den förordningen.

Kostnaderna för sådana kontroller ska bäras av de aktörer som omfattas av kontrollerna.

2.   När det gäller skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar som avser ett geografiskt område i ett tredjeland, ska kontroll av att produktspecifikationerna följs under produktionen och under eller efter tappningen av vinet genomföras varje år av

| a) | en eller flera offentliga myndigheter som utsetts av tredjelandet, eller |
| --- | --- |

a)

en eller flera offentliga myndigheter som utsetts av tredjelandet, eller

| b) | ett eller flera certifieringsorgan. |
| --- | --- |

b)

ett eller flera certifieringsorgan.

3.   De certifieringsorgan som avses i punkterna 1 b och 2 b ska iaktta och vara ackrediterade enligt den europeiska standarden EN 45 011 eller ISO/IEC Guide 65 (Allmänna krav för organ som handhar produktcertifieringssystem).

4.   När den eller de myndigheter som avses i punkterna 1 a och 2 a kontrollerar att produktspecifikationerna följs, ska de lämna tillfredsställande garantier för objektivitet och opartiskhet samt förfoga över den kvalificerade personal och de resurser som behövs för att genomföra sina uppgifter.

Artikel 189

Ändringar av produktspecifikationer

1.   En sökande som uppfyller villkoren i artikel 177 får ansöka om en ändring av produktspecifikationen för en skyddad ursprungsbeteckning eller geografisk beteckning, till exempel för att ta hänsyn till den vetenskapliga eller tekniska utvecklingen eller för att göra en ny avgränsning av det geografiska område som avses i artikel 175.2 andra stycket led d. I ansökan ska anges vilka ändringar som begärs med motiveringar.

2.   Om ändringen medför en eller flera ändringar i det sammanfattande dokument som avses i artikel 175.1 d ska artiklarna 178–181 även gälla för ändringsansökan. Om de ändringar som föreslås är mindre ändringar, ska kommissionen genom genomförandeakter
  som antagits i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 323.1a
  fatta beslut om godkännande av ansökan utan att följa förfarandet i artikel 179.2 och artikel 180 och ska, om ansökan godkänns, offentliggöra uppgifterna enligt artikel 179.3.

3.   Om den föreslagna ändringen inte innebär någon ändring av det sammanfattande dokumentet ska följande regler gälla:

| a) | Om det geografiska området är beläget i en viss medlemsstat, ska denna yttra sig om ändringen och, om yttrandet är positivt, offentliggöra den ändrade produktspecifikationen och anmäla ändringarna och motiveringarna för dessa till kommissionen. |
| --- | --- |

a)

Om det geografiska området är beläget i en viss medlemsstat, ska denna yttra sig om ändringen och, om yttrandet är positivt, offentliggöra den ändrade produktspecifikationen och anmäla ändringarna och motiveringarna för dessa till kommissionen.

| b) | Om det geografiska området är beläget i ett tredjeland ska kommissionen genom genomförandeakter
  som antagits i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 323.1a
  fatta beslut om eventuellt godkännande av den föreslagna ändringen. |
| --- | --- |

b)

Om det geografiska området är beläget i ett tredjeland ska kommissionen genom genomförandeakter
  som antagits i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 323.1a
  fatta beslut om eventuellt godkännande av den föreslagna ändringen.

Artikel 190

Avregistrering

1.   Kommissionen får, på eget initiativ eller på motiverad begäran av en medlemsstat, ett tredjeland eller en fysisk eller juridisk person som har ett legitimt intresse, genom genomförandeakter
  som antagits i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 323.1a
  , fatta beslut om att dra in skyddet av en ursprungsbeteckning eller en geografisk beteckning om villkoren i motsvarande produktspecifikation inte längre är uppfyllda.

Artiklarna 178–181 ska gälla i tillämpliga delar.

Artikel 191

Befintliga skyddade vinnamn

1.   De vinnamn som är skyddade enligt artiklarna 51 och 54 i förordning (EG) nr 1493/1999 och artikel 28 i kommissionens förordning (EG) nr 753/2002 (37) ska automatiskt vara skyddade enligt den här förordningen. Kommissionen ska föra in dem i det register som avses i artikel 186 i den här förordningen.

2.   Medlemsstaterna ska för de befintliga skyddade vinnamn som avses i punkt 1 skicka in följande till kommissionen:

| a) | Den tekniska dokumentation som avses i artikel 175.1. |
| --- | --- |

a)

Den tekniska dokumentation som avses i artikel 175.1.

| b) | De nationella besluten om godkännande. |
| --- | --- |

b)

De nationella besluten om godkännande.

3.   De vinnamn som avses i punkt 1 förlorar sitt skydd enligt denna förordning om inte den information som avses i punkt 2 lämnas in senast den 31 december 2011. Kommissionen ska vidta motsvarande formella åtgärder för att ta bort sådana namn från det register som avses i artikel 186 genom genomförandeakter och utan bistånd av den kommitté som avses i artikel 323.1

  som antagits utan tillämpning av artikel 323
  .

4.   Artikel 190 ska inte tillämpas på sådana befintliga skyddade vinnamn som avses i punkt 1 i denna artikel.

Kommissionen får, på eget initiativ och genom genomförandeakter
  som antagits i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 323.1a
  , till och med den 31 december 2014 fatta beslut om att dra in det skydd för befintliga skyddade vinnamn som avses i punkt 1 om de inte uppfyller villkoren i artikel 174.

Artikel 192

Avgifter

Medlemsstaterna får ta ut en avgift för att täcka sina omkostnader, inbegripet de som uppstår vid granskning av ansökningar om skydd, invändningar, ansökningar om ändringar och framställningar om avregistrering enligt detta underavsnitt.

Artikel 193

Delegerade befogenheter

1.   För att ta hänsyn till särdragen i produktionen i det avgränsade geografiska området får kommissionen genom delegerade akter
  i enlighet med artikel 321
  anta

| a) | principer för avgränsningen av det geografiska området, och |
| --- | --- |

a)

principer för avgränsningen av det geografiska området, och

| b) | definitioner, restriktioner och undantag rörande produktionen i det avgränsade geografiska området. |
| --- | --- |

b)

definitioner, restriktioner och undantag rörande produktionen i det avgränsade geografiska området.

2.   För att säkerställa produktkvalitet och spårbarhet får kommissionen genom delegerade akter
  i enlighet med artikel 321
  föreskriva de villkor på vilka produktspecifikationerna får innehålla ytterligare krav enligt artikel 175.2 h.

3.   För att tillvarata producenters eller aktörers legitima rättigheter eller intressen får kommissionen genom delegerade akter
  som antagits i enlighet med artikel 321

| a) | fastställa i vilka fall en enskild producent får ansöka om skydd av en ursprungsbeteckning eller geografisk beteckning, |
| --- | --- |

a)

fastställa i vilka fall en enskild producent får ansöka om skydd av en ursprungsbeteckning eller geografisk beteckning,

| b) | anta restriktioner för vilken typ av sökande som får ansöka om skydd av en ursprungsbeteckning eller geografisk beteckning, |
| --- | --- |

b)

anta restriktioner för vilken typ av sökande som får ansöka om skydd av en ursprungsbeteckning eller geografisk beteckning,

| c) | anta särskilda åtgärder för de nationella förfaranden som gäller för ansökningar som skär över nationella gränser, |
| --- | --- |

c)

anta särskilda åtgärder för de nationella förfaranden som gäller för ansökningar som skär över nationella gränser,

| d) | fastställa dagen för inlämning av en ansökan eller en begäran, |
| --- | --- |

d)

fastställa dagen för inlämning av en ansökan eller en begäran,

| e) | fastställa den dag från och med vilken skyddet ska gälla, |
| --- | --- |

e)

fastställa den dag från och med vilken skyddet ska gälla,

| f) | fastställa på vilka villkor en ändring ska anses vara en mindre ändring i den mening som avses i artikel 189.2. |
| --- | --- |

f)

fastställa på vilka villkor en ändring ska anses vara en mindre ändring i den mening som avses i artikel 189.2.

| g) | fastställa den dag då en ändring ska träda i kraft. |
| --- | --- |

g)

fastställa den dag då en ändring ska träda i kraft.

4.   För att säkerställa ett tillräckligt skydd får kommissionen genom delegerade akter
  i enlighet med artikel 321
  anta restriktioner för det skyddade namnet.

5.   För att förhindra olovlig användning av skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar får kommissionen genom delegerade akter
  som antagits i enlighet med artikel 321
  fastställa vilka åtgärder medlemsstaterna ska vidta i detta avseende.

6.   För att de kontroller som föreskrivs i detta underavsnitt ska bli effektiva får kommissionen genom delegerade akter
  i enlighet med artikel 321
  anta de åtgärder som krävs när det gäller aktörernas meddelanden till de behöriga myndigheterna.

7.   För att säkerställa att ekonomiska aktörer och behöriga myndigheter inte påverkas negativt av tillämpningen av detta underavsnitt när det gäller vinnamn som har beviljats skydd före den 1 augusti 2009 får kommissionen genom delegerade akter
  i enlighet med artikel 321
  anta övergångsbestämmelser om

| a) | vinnamn som medlemsstater har erkänt som ursprungsbeteckningar eller geografiska beteckningar före den 1 augusti 2009, |
| --- | --- |

a)

vinnamn som medlemsstater har erkänt som ursprungsbeteckningar eller geografiska beteckningar före den 1 augusti 2009,

| b) | förberedande nationellt förfarande, |
| --- | --- |

b)

förberedande nationellt förfarande,

| c) | viner som släppts ut på marknaden eller märkts före ett visst datum, och |
| --- | --- |

c)

viner som släppts ut på marknaden eller märkts före ett visst datum, och

| d) | ändringar av produktspecifikationer. |
| --- | --- |

d)

ändringar av produktspecifikationer.

Artikel 194

Genomförandebefogenheter

1.   Kommissionen får genom genomförandeakter
  i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 323.1a
  anta alla de åtgärder som krävs för detta underavsnitt när det gäller

| a) | den information som produktspecifikationen ska innehålla om sambandet mellan det geografiska området och slutprodukten, |
| --- | --- |

a)

den information som produktspecifikationen ska innehålla om sambandet mellan det geografiska området och slutprodukten,

| b) | offentliggörandet av beslut om skydd eller avslag, |
| --- | --- |

b)

offentliggörandet av beslut om skydd eller avslag,

| c) | upprättandet och underhållet av det register som avses i artikel 186, |
| --- | --- |

c)

upprättandet och underhållet av det register som avses i artikel 186,

| d) | omvandling av en skyddad ursprungsbeteckning till en skyddad geografisk beteckning, |
| --- | --- |

d)

omvandling av en skyddad ursprungsbeteckning till en skyddad geografisk beteckning,

| e) | inlämnande av ansökningar som skär över nationella gränser, |
| --- | --- |

e)

inlämnande av ansökningar som skär över nationella gränser,

| f) | som medlemsstaterna ska genomföra, inbegripet provtagning. |
| --- | --- |

f)

som medlemsstaterna ska genomföra, inbegripet provtagning.

2.   Kommissionen får genom genomförandeakter
  i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 323.1a
  anta alla de åtgärder som krävs för detta underavsnitt när det gäller förfarandet, även i fråga om vilka ansökningar som kan komma ifråga, för ansökningar om skydd eller om godkännande av en ändring av en ursprungsbeteckning eller en geografisk beteckning, och när det gäller förfarandet, även i fråga om vilka begäranden som kan komma ifråga, för begäran om invändningar, avregistrering eller omvandling samt när det gäller förfarandet för inlämnande av information om befintliga skyddade vinnamn, särskilt med avseende på

| a) | förlagor till dokument och överföringsformat, |
| --- | --- |

a)

förlagor till dokument och överföringsformat,

| b) | tidsfrister, |
| --- | --- |

b)

tidsfrister,

| c) | närmare uppgifter om fakta, bevis och underlag som ska lämnas in som stöd för ansökan eller begäran. |
| --- | --- |

c)

närmare uppgifter om fakta, bevis och underlag som ska lämnas in som stöd för ansökan eller begäran.

Artikel 195

Genomförandeakter som ska antas utan bistånd av den kommitté som avses i artikel 323.1
  utan tillämpning av artikel 323

Om en ansökan eller en begäran inte kan godtas ska kommissionen genom genomförandeakter och utan bistånd av den kommitté som avses i artikel 323.1

  som antagits utan tillämpning av artikel 323
  fatta beslut om att avvisa den.

Underavsnitt III

Traditionella uttryck

Artikel 196

Definition

Traditionellt uttryck: ett uttryck som, när det gäller de produkter som avses i artikel 173.1, av tradition används i medlemsstaterna för att beteckna

| a) | att produkten har en skyddad ursprungsbeteckning eller en skyddad geografisk beteckning enligt unionslagstiftningen eller den nationella lagstiftningen, eller |
| --- | --- |

a)

att produkten har en skyddad ursprungsbeteckning eller en skyddad geografisk beteckning enligt unionslagstiftningen eller den nationella lagstiftningen, eller

| b) | produktions- eller lagringsmetod, kvalitet, färg, typ av plats eller en särskild händelse som är förknippad med produktens historia, för produkter med en skyddad ursprungsbeteckningen eller en skyddad geografisk beteckning. |
| --- | --- |

b)

produktions- eller lagringsmetod, kvalitet, färg, typ av plats eller en särskild händelse som är förknippad med produktens historia, för produkter med en skyddad ursprungsbeteckningen eller en skyddad geografisk beteckning.

Artikel 197

Skydd

1.   Ett skyddat traditionellt uttryck får endast användas för produkter som har framställts enligt definitionen i artikel 196.

Traditionella uttryck ska skyddas mot olovlig användning.

Medlemsstaterna ska vidta de åtgärder som behövs för att förhindra olovlig användning av skyddade traditionella uttryck.

2.   Traditionella uttryck får inte bli generiska i unionen.

Artikel 198

Delegerade befogenheter

1.   För att säkerställa ett tillräckligt skydd får kommissionen genom delegerade akter
  i enlighet med artikel 321
  anta bestämmelser om vilket språk det uttryck som ska skyddas ska vara på och hur det ska stavas.

2.   För att tillvarata producenters eller aktörers legitima rättigheter eller intressen får kommissionen genom delegerade akter
  som antagits i enlighet med artikel 321
  fastställa följande:

| a) | Vilken typ av sökande som får ansöka om skydd av ett traditionellt uttryck. |
| --- | --- |

a)

Vilken typ av sökande som får ansöka om skydd av ett traditionellt uttryck.

| b) | Villkoren för att en ansökan om erkännande av ett traditionellt uttryck ska vara giltig. |
| --- | --- |

b)

Villkoren för att en ansökan om erkännande av ett traditionellt uttryck ska vara giltig.

| c) | Grunderna för att invända mot ett föreslaget erkännande av ett traditionellt uttryck. |
| --- | --- |

c)

Grunderna för att invända mot ett föreslaget erkännande av ett traditionellt uttryck.

| d) | Skyddets omfattning, inklusive förhållandet till varumärken, skyddade traditionella uttryck, skyddade ursprungsbeteckningar eller geografiska beteckningar, homonyma beteckningar eller vissa namn på druvsorter. |
| --- | --- |

d)

Skyddets omfattning, inklusive förhållandet till varumärken, skyddade traditionella uttryck, skyddade ursprungsbeteckningar eller geografiska beteckningar, homonyma beteckningar eller vissa namn på druvsorter.

| e) | Grunderna för avregistrering av ett traditionellt uttryck. |
| --- | --- |

e)

Grunderna för avregistrering av ett traditionellt uttryck.

| f) | Dagen för inlämnande av en ansökan eller en begäran. |
| --- | --- |

f)

Dagen för inlämnande av en ansökan eller en begäran.

3.   För att ta hänsyn till särdragen i handeln mellan unionen och vissa tredjeländer får kommissionen genom delegerade akter
  i enlighet med artikel 321
  anta villkoren för när traditionella uttryck får användas för produkter från tredjeland, samt föreskriva undantag från artikel 196.

4.   För att förhindra olovlig användning av skyddade traditionella uttryck får kommissionen genom delegerade akter
  som antagits i enlighet med artikel 321
  fastställa vilka åtgärder medlemsstaterna ska genomföra i detta avseende.

Artikel 199

Genomförandebefogenheter

1.   Kommissionen får genom genomförandeakter
  i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 323.1a
  anta alla de åtgärder som krävs för detta underavsnitt när det gäller förfarandet för behandling av ansökningar om skydd eller godkännande av en ändring av ett traditionellt uttryck, i den mån de kan godtas, och förfarandet för begäran om invändningar eller avregistrering, i den mån de kan godtas, särskilt med avseende på

| a) | förlagor till dokument och överföringsformatet, |
| --- | --- |

a)

förlagor till dokument och överföringsformatet,

| b) | tidsfrister, |
| --- | --- |

b)

tidsfrister,

| c) | närmare uppgifter om fakta, bevis och underlag som ska lämnas in som stöd för ansökan eller begäran. |
| --- | --- |

c)

närmare uppgifter om fakta, bevis och underlag som ska lämnas in som stöd för ansökan eller begäran.

2.   Kommissionen ska genom genomförandeakter
  i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 323.1a
  fatta beslut om att godkänna eller avvisa en ansökan om skydd för ett traditionellt uttryck eller en begäran om ändring av ett skyddat uttryck eller om avregistrering av skyddet för ett traditionellt uttryck.

3.   Kommissionen ska genom genomförandeakter
  som antagits i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 323.1a
  föreskriva bestämmelser för det skydd av traditionella uttryck för vilka ansökan om skydd har godkänts, i synnerhet genom att klassificera dem enligt led a eller b i artikel 196 och offentliggöra en defintion och/eller användningsvillkoren.

Artikel 200

Genomförandeakter som ska antas utan bistånd av den kommitté som avses i artikel 323.1

  utan tillämpning av artikel 323

Om en ansökan eller en begäran inte kan godtas ska kommissionen genom genomförandeakter och utan bistånd av den kommitté som avses i artikel 323.1

  som antagits utan tillämpning av artikel 323
  fatta beslut om att avvisa den.

Avsnitt III

Märkning och presentation inom vinsektorn

Artikel 201

Definition

I detta avsnitt avses med

a)   märkning: varje ord, detalj, varumärke, märkesnamn, illustration eller symbol på förpackning, dokument, meddelande, etikett, ring eller hylsa som medföljer eller avser en viss produkt,

b)   presentation: varje information som framförs till konsumenterna genom den berörda produktens förpackning, inklusive form på och typ av flaskor.

Artikel 202

Tillämpning av övergripande bestämmelser

1.
     Om inte annat föreskrivs i denna förordning ska direktiv 2008/95/EG, rådets direktiv 89/396/EEG (38), Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/13/EG (39) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/45/EG (40) gälla för märkning och presentation av produkter som faller inom deras tillämpningsområden.
  Märkning av de produkter som avses i punkterna 1–11 samt 13, 15 och 16 i del II i bilaga XII får inte kompletteras med andra uppgifter än de som föreskrivs i denna förordning, såvida de inte uppfyller kraven i artikel 2.1 a i direktiv 2000/13/EG.

2.
     
  Om en eller flera ingredienser som anges i bilaga IIIa till direktiv 2000/13/EG finns med i en av de produkter som avses i del II i bilaga XII till denna förordning ska de anges i märkningen och föregås av orden ”innehåller”.

För sulfiter kan följande termer användas: ”sulfiter” eller ”svaveldioxid”.

3.
     
  Det märkningskrav som avses i punkt 2 får kompletteras med ett piktogram, som ska fastställas genom en genomförandeakt antagen i enlighet med artikel 321. [Ändr. 27]

Artikel 203

Obligatoriska uppgifter

1.   Märkning och presentation av de produkter som avses i punkterna 1–11 samt punkterna 13, 15 och 16 i del II i bilaga XII och som saluförs i unionen eller är avsedda för export, ska innehålla följande obligatoriska uppgifter:

| a) | Kategorin av vinprodukt enligt del II i bilaga XII. |
| --- | --- |

a)

Kategorin av vinprodukt enligt del II i bilaga XII.

| b) | För vin med en skyddad ursprungsbeteckning eller en skyddad geografisk beteckning:






  i) | uttrycket ”skyddad ursprungsbeteckning” eller ”skyddad geografisk beteckning”, och |
| --- | --- | --- |

b)

För vin med en skyddad ursprungsbeteckning eller en skyddad geografisk beteckning:

i)

uttrycket ”skyddad ursprungsbeteckning” eller ”skyddad geografisk beteckning”, och

| ii) | namnet på den skyddade ursprungsbeteckningen eller skyddade geografiska beteckningen. |
| --- | --- |

ii)

namnet på den skyddade ursprungsbeteckningen eller skyddade geografiska beteckningen.

| c) | Verklig alkoholhalt i volymprocent. |
| --- | --- |

c)

Verklig alkoholhalt i volymprocent.

| d) | Ursprung. |
| --- | --- |

d)

Ursprung.

| e) | Uppgift om tappningsföretaget eller, när det rör sig om mousserande vin, mousserande vin tillsatt med koldioxid, mousserande kvalitetsvin eller mousserande kvalitetsvin av aromatisk typ, namnet på producenten eller leverantören. |
| --- | --- |

e)

Uppgift om tappningsföretaget eller, när det rör sig om mousserande vin, mousserande vin tillsatt med koldioxid, mousserande kvalitetsvin eller mousserande kvalitetsvin av aromatisk typ, namnet på producenten eller leverantören.

| f) | Importören, när det rör sig om importerade viner. |
| --- | --- |

f)

Importören, när det rör sig om importerade viner.

| g) | När det rör sig om mousserande vin, mousserande vin tillsatt med koldioxid, mousserande kvalitetsvin eller mousserande kvalitetsvin av aromatisk typ, uppgift om sockerhalten. |
| --- | --- |

g)

När det rör sig om mousserande vin, mousserande vin tillsatt med koldioxid, mousserande kvalitetsvin eller mousserande kvalitetsvin av aromatisk typ, uppgift om sockerhalten.

2.   Med avvikelse från punkt 1 a får hänvisningen till kategorin av vinprodukt uteslutas för vin vars etikett anger namnet på en skyddad ursprungsbeteckning eller en skyddad geografisk beteckning
  och för mousserande kvalitetsvin vars etikett omfattar uttrycket ”sekt”
  . [Ändr. 28]

3.   Med avvikelse från punkt 1 b får hänvisningen till uttrycket ”skyddad ursprungsbeteckning” eller ”skyddad geografisk beteckning” uteslutas i följande fall:

| a) | Om ett traditionellt uttryck enligt artikel 196 a anges på etiketten. |
| --- | --- |

a)

Om ett traditionellt uttryck enligt artikel 196 a anges på etiketten.

| b) | I särskilda fall, som ska fastställas av kommissionen genom delegerade akter
  som antagits i enlighet med artikel 321
  för att säkerställa efterlevnad av gällande märkningspraxis. |
| --- | --- |

b)

I särskilda fall, som ska fastställas av kommissionen genom delegerade akter
  som antagits i enlighet med artikel 321
  för att säkerställa efterlevnad av gällande märkningspraxis.

Artikel 204

Frivilliga uppgifter

1.   Märkningen och presentationen av de produkter som avses i artikel 203.1 får innehålla följande frivilliga uppgifter:

| a) | Årgång. |
| --- | --- |

a)

Årgång.

| b) | Namnet på en eller flera druvsorter. |
| --- | --- |

b)

Namnet på en eller flera druvsorter.

| c) | När det gäller andra viner än de som avses i artikel 203.1 g, uppgifter om sockerhalten. |
| --- | --- |

c)

När det gäller andra viner än de som avses i artikel 203.1 g, uppgifter om sockerhalten.

| d) | För vin med en skyddad ursprungsbeteckning eller en skyddad geografisk beteckning, traditionella uttryck enligt artikel 196 b. |
| --- | --- |

d)

För vin med en skyddad ursprungsbeteckning eller en skyddad geografisk beteckning, traditionella uttryck enligt artikel 196 b.

| e) | Unionens symbol för den skyddade ursprungsbeteckningen eller skyddade geografiska beteckningen. |
| --- | --- |

e)

Unionens symbol för den skyddade ursprungsbeteckningen eller skyddade geografiska beteckningen.

| f) | Uttryck som avser vissa produktionsmetoder. |
| --- | --- |

f)

Uttryck som avser vissa produktionsmetoder.

| g) | För vin med en skyddad ursprungsbeteckning eller en skyddad geografisk beteckning, namnet på en geografisk enhet som är mindre eller större än det underliggande området för ursprungsbeteckningen eller den geografiska beteckningen. |
| --- | --- |

g)

För vin med en skyddad ursprungsbeteckning eller en skyddad geografisk beteckning, namnet på en geografisk enhet som är mindre eller större än det underliggande området för ursprungsbeteckningen eller den geografiska beteckningen.

2.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 182.3 gäller följande för användningen av de uppgifter som anges i punkt 1 a och 1 b för viner som saknar en skyddad ursprungsbeteckning eller en skyddad geografisk beteckning:

| a) | Medlemsstaterna ska införa lagar eller andra författningar för att säkerställa certifierings-, godkännande- och kontrollförfaranden så att den berörda informationens korrekthet garanteras. |
| --- | --- |

a)

Medlemsstaterna ska införa lagar eller andra författningar för att säkerställa certifierings-, godkännande- och kontrollförfaranden så att den berörda informationens korrekthet garanteras.

| b) | Medlemsstaterna får, på grundval av icke diskriminerande och objektiva kriterier och med vederbörlig hänsyn till lojal konkurrens, för vin som framställts av druvsorter på deras territorium, upprätta förteckningar över uteslutna druvsorter, särskilt om






  i) | det finns risk för att konsumenterna vilseleds i fråga om vinets rätta ursprung, på grund av att en viss druvsort utgör en integrerad del av en befintlig skyddad ursprungsbeteckning eller en skyddad geografisk beteckning, |
| --- | --- | --- |

b)

Medlemsstaterna får, på grundval av icke diskriminerande och objektiva kriterier och med vederbörlig hänsyn till lojal konkurrens, för vin som framställts av druvsorter på deras territorium, upprätta förteckningar över uteslutna druvsorter, särskilt om

i)

det finns risk för att konsumenterna vilseleds i fråga om vinets rätta ursprung, på grund av att en viss druvsort utgör en integrerad del av en befintlig skyddad ursprungsbeteckning eller en skyddad geografisk beteckning,

| ii) | de berörda kontrollerna inte skulle vara kostnadseffektiva, på grund av att en viss druvsort utgör en mycket liten del av medlemsstatens vinodling. |
| --- | --- |

ii)

de berörda kontrollerna inte skulle vara kostnadseffektiva, på grund av att en viss druvsort utgör en mycket liten del av medlemsstatens vinodling.

| c) | För blandningar av viner från olika medlemsstater får druvsorten eller druvsorterna inte anges i märkningen om inte de berörda medlemsstaterna har kommit överens om annat och säkerställer de relevanta certifierings-, godkännande- och kontrollförfarandena. |
| --- | --- |

c)

För blandningar av viner från olika medlemsstater får druvsorten eller druvsorterna inte anges i märkningen om inte de berörda medlemsstaterna har kommit överens om annat och säkerställer de relevanta certifierings-, godkännande- och kontrollförfarandena.

Artikel 205

Språkanvändning

1.   De obligatoriska och frivilliga uppgifter som avses i artiklarna 203 och 204 ska när de uttrycks i ord avfattas på ett eller flera av unionens officiella språk.

2.   Utan hinder av punkt 1 ska dock namnet på en skyddad ursprungsbeteckning eller en skyddad geografisk beteckning eller ett traditionellt uttryck enligt artikel 196 a på etiketten avfattas på det eller de språk på vilka skyddet är tillämpligt.

Vid skyddade ursprungsbeteckningar eller skyddade geografiska beteckningar eller särskilda nationella beteckningar på ett annat alfabet än det latinska kan namnet även anges på ett eller flera officiella unionsspråk.

Artikel 206

Tillsyn

Medlemsstaternas behöriga myndigheter ska vidta åtgärder för att säkerställa att en produkt enligt artikel 203.1 som inte är märkt i enlighet med detta avsnitt inte släpps ut på marknaden eller att produkten dras tillbaka från marknaden.

Artikel 207

Delegerade befogenheter

1.   För att säkerställa att de övergripande reglerna om märkning och presentation följs, och för att beakta de särdrag som kännetecknar vinsektorn, får kommissionen genom delegerade akter
  i enlighet med artikel 321
  anta definitioner, regler och restriktioner när det gäller följande:

| a) | Presentationen och användningen av andra uppgifter i märkningen än dem som föreskrivs i detta avsnitt. |
| --- | --- |

a)

Presentationen och användningen av andra uppgifter i märkningen än dem som föreskrivs i detta avsnitt.

| b) | Vissa obligatoriska uppgifter, särskilt







  i) | uttryck som ska användas för att formulera de obligatoriska uppgifterna och användningsvillkoren för dessa, |
| --- | --- | --- |

b)

Vissa obligatoriska uppgifter, särskilt

i)

uttryck som ska användas för att formulera de obligatoriska uppgifterna och användningsvillkoren för dessa,

| ii) | uttryck som avser ett företag och användningsvillkoren för dessa, |
| --- | --- |

ii)

uttryck som avser ett företag och användningsvillkoren för dessa,

| iii) | bestämmelser om att producentmedlemsstaterna kan fastställa ytterligare regler för obligatoriska uppgifter, |
| --- | --- |

iii)

bestämmelser om att producentmedlemsstaterna kan fastställa ytterligare regler för obligatoriska uppgifter,

| iv) | bestämmelser om att det kan fastställas ytterligare undantag utöver dem som avses i artikel 203.2 när det gäller utelämnande av hänvisningen till vinproduktens kategori, och |
| --- | --- |

iv)

bestämmelser om att det kan fastställas ytterligare undantag utöver dem som avses i artikel 203.2 när det gäller utelämnande av hänvisningen till vinproduktens kategori, och

| v) | bestämmelser om användningen av språk. |
| --- | --- |

v)

bestämmelser om användningen av språk.

| c) | Frivilliga uppgifter, särskilt







  i) | uttryck som ska användas för att formulera de frivilliga uppgifterna och användningsvillkoren för dessa, |
| --- | --- | --- |

c)

Frivilliga uppgifter, särskilt

i)

uttryck som ska användas för att formulera de frivilliga uppgifterna och användningsvillkoren för dessa,

| ii) | bestämmelser om att producentmedlemsstaterna kan fastställa ytterligare regler för frivilliga uppgifter. |
| --- | --- |

ii)

bestämmelser om att producentmedlemsstaterna kan fastställa ytterligare regler för frivilliga uppgifter.

| d) | Presentationen, särskilt







  i) | villkoren för användning av vissa flaskformer, och en förteckning över vissa specifika flaskformer, |
| --- | --- | --- |

d)

Presentationen, särskilt

i)

villkoren för användning av vissa flaskformer, och en förteckning över vissa specifika flaskformer,

| ii) | villkoren för användning av flaskor och förslutningar av typen ”mousserade vin”, |
| --- | --- |

ii)

villkoren för användning av flaskor och förslutningar av typen ”mousserade vin”,

| iii) | bestämmelser om att producentmedlemsstaterna kan fastställa ytterligare regler för presentation, |
| --- | --- |

iii)

bestämmelser om att producentmedlemsstaterna kan fastställa ytterligare regler för presentation,

| iv) | bestämmelser om användningen av språk. |
| --- | --- |

iv)

bestämmelser om användningen av språk.

2.   För att säkerställa att de certifierings-, godkännande- och kontrollförfaranden som föreskrivs i detta avsnitt blir effektiva får kommissionen genom delegerade akter
  i enlighet med artikel 321
  anta de åtgärder som krävs i detta avseende.

3.   För att tillvarata aktörernas legitima intressen får kommissonen genom delegerade akter
  i enlighet med artikel 321
  anta regler om tillfällig märkning och presentation av viner med en ursprungsbeteckning eller en geografisk beteckning, om ursprungsbeteckningen eller den geografiska beteckningen uppfyller kraven i artikel 178.5.

4.   För att säkerställa att ekonomiska aktörer inte påverkas negativt får kommissionen genom delegerade akter
  i enlighet med artikel 321
  anta övergångsbestämmelser vad gäller vin som släppts ut på marknaden och märkts före den 1 augusti 2009.

5.   För att förhindra att produkter som inte är märkta i enlighet med detta avsnitt saluförs i unionen eller exporteras får kommissionen genom delegerade akter
  som antagits i enlighet med artikel 321
  fastställa vilka åtgärder medlemsstaterna ska vidta i detta avseende.

6.   För att ta hänsyn till särdragen i handeln mellan unionen och vissa tredjeländer får kommissionen genom delegerade akter
  i enlighet med artikel 321
  göra undantag från detta avsnitt.

Artikel 208

Genomförandebefogenheter

Kommissionen får genom genomförandeakter
  i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 323.1a
  anta alla de åtgärder som krävs för detta avsnitt när det gäller förfaranden, anmälningar och tekniska kriterier.

KAPITEL II

Producentorganisationer, producentgrupper, branschorganisationer och aktörsorganisationer

Avsnitt I

Allmänna principer

Artikel 209

Producentorganisationer

Medlemsstaterna ska erkänna producentorganisationer som

| a) | är sammansatta av producenter inom någon av följande sektorer:






  i) | humlesektorn, |
| --- | --- | --- |

a)

är sammansatta av producenter inom någon av följande sektorer:

i)

humlesektorn,

| ii) | sektorn för olivolja och bordsoliver, |
| --- | --- |

ii)

sektorn för olivolja och bordsoliver,

| iii) | sektorn för frukt och grönsaker, när det gäller jordbrukare som odlar en eller flera produkter inom den sektorn och/eller sådana produkter som endast är avsedda för bearbetning, |
| --- | --- |

iii)

sektorn för frukt och grönsaker, när det gäller jordbrukare som odlar en eller flera produkter inom den sektorn och/eller sådana produkter som endast är avsedda för bearbetning,

| iv) | mjölk och mjölkprodukter, |
| --- | --- |

iv)

mjölk och mjölkprodukter,

| v) | sektorn för silkesodling. |
| --- | --- |

v)

sektorn för silkesodling.

| b) | har bildats på initiativ av producenterna själva, |
| --- | --- |

b)

har bildats på initiativ av producenterna själva,

| c) | eftersträvar ett särskilt syfte som särskilt kan eller, när det gäller sektorn för frukt och grönsaker, ska omfatta ett eller flera av följande mål:






  i) | Att säkerställa att produktionen är planerad och anpassad till efterfrågan, särskilt när det gäller kvalitet och kvantitet. |
| --- | --- | --- |

c)

eftersträvar ett särskilt syfte som särskilt kan eller, när det gäller sektorn för frukt och grönsaker, ska omfatta ett eller flera av följande mål:

i)

Att säkerställa att produktionen är planerad och anpassad till efterfrågan, särskilt när det gäller kvalitet och kvantitet.

| ii) | Att främja koncentrationen av utbudet och avyttringen av medlemmarnas produktion. |
| --- | --- |

ii)

Att främja koncentrationen av utbudet och avyttringen av medlemmarnas produktion.

| iii) | Att optimera produktionskostnaderna och stabilisera produktionspriserna. |
| --- | --- |

iii)

Att optimera produktionskostnaderna och stabilisera produktionspriserna.

Medlemsstaterna får också ge erkännande till producentorganisationer som består av producenter i alla de sektorer som avses i artikel 1, utom de sektorer som avses i led a i första stycket, på de villkor som anges i leden b och c i det stycket.

Medlemsstaterna får, när det gäller vinsektorn, erkänna producentorganisationer på samma villkor som i första stycket leden b och c som tillämpar stadgar som ålägger deras medlemmar att bland annat

| a) | tillämpa de regler som producentorganisationen antagit när det gäller produktionsrapportering, produktion, saluföring och miljöskydd, |
| --- | --- |

a)

tillämpa de regler som producentorganisationen antagit när det gäller produktionsrapportering, produktion, saluföring och miljöskydd,

| b) | ge producentorganisationer den information de begär för statistiska ändamål, särskilt när det gäller odlingsarealer och marknadsutveckling, |
| --- | --- |

b)

ge producentorganisationer den information de begär för statistiska ändamål, särskilt när det gäller odlingsarealer och marknadsutveckling,

| c) | betala böter för åsidosättande av de skyldigheter som följer av stadgarna. |
| --- | --- |

c)

betala böter för åsidosättande av de skyldigheter som följer av stadgarna.

Följande särskilda mål i den mening som avses i första stycket led c får eftersträvas, i synnerhet, inom vinsektorn:

| a) | Främja och lämna tekniskt stöd för användningen av miljövänliga odlings- och produktionsmetoder. |
| --- | --- |

a)

Främja och lämna tekniskt stöd för användningen av miljövänliga odlings- och produktionsmetoder.

| b) | Främja initiativ för hanteringen av biprodukter från vinframställning och för avfallshanteringen, särskilt för att skydda kvaliteten på vatten, mark och landskap samt för att bevara eller främja den biologiska mångfalden. |
| --- | --- |

b)

Främja initiativ för hanteringen av biprodukter från vinframställning och för avfallshanteringen, särskilt för att skydda kvaliteten på vatten, mark och landskap samt för att bevara eller främja den biologiska mångfalden.

| c) | Forska om hållbara produktionsmetoder och hållbar marknadsutveckling. |
| --- | --- |

c)

Forska om hållbara produktionsmetoder och hållbar marknadsutveckling.

| d) | Bidra till genomförandet av stödprogram enligt avdelning I kapitel IV avsnitt VII i denna del. |
| --- | --- |

d)

Bidra till genomförandet av stödprogram enligt avdelning I kapitel IV avsnitt VII i denna del.

Artikel 210

Branschorganisationer

1.   Medlemsstaterna ska erkänna branschorganisationer som

| a) | är sammansatta av företrädare för ekonomisk verksamhet knuten till produktionen av, handeln med och/eller bearbetningen av produkter inom följande sektorer:






  i) | sektorn för olivolja och bordsoliver, |
| --- | --- | --- |

a)

är sammansatta av företrädare för ekonomisk verksamhet knuten till produktionen av, handeln med och/eller bearbetningen av produkter inom följande sektorer:

i)

sektorn för olivolja och bordsoliver,

| ii) | tobakssektorn, |
| --- | --- |

ii)

tobakssektorn,

| b) | har bildats på initiativ av samtliga eller några av de organisationer eller sammanslutningar som de består av, |
| --- | --- |

b)

har bildats på initiativ av samtliga eller några av de organisationer eller sammanslutningar som de består av,

| c) | arbetar för ett särskilt mål, som särskilt kan omfatta att






  i) | koncentrera och samordna utbudet och saluföringen av medlemmarnas produktion, |
| --- | --- | --- |

c)

arbetar för ett särskilt mål, som särskilt kan omfatta att

i)

koncentrera och samordna utbudet och saluföringen av medlemmarnas produktion,

| ii) | gemensamt anpassa produktion och bearbetning till marknadens krav och förbättra produkten, |
| --- | --- |

ii)

gemensamt anpassa produktion och bearbetning till marknadens krav och förbättra produkten,

| iii) | främja rationalisering och mekanisering inom produktion och bearbetning, |
| --- | --- |

iii)

främja rationalisering och mekanisering inom produktion och bearbetning,

| iv) | bedriva forskning om hållbara produktionsmetoder och marknadsutvecklingen. |
| --- | --- |

iv)

bedriva forskning om hållbara produktionsmetoder och marknadsutvecklingen.

2.   När branschorganisationer enligt punkt 1 bedriver verksamhet i flera medlemsstater, ska erkännandet beviljas av kommissionen genom genomförandeakter och utan bistånd av den kommitté som avses i artikel 323.1

  som antagits utan tillämpning av artikel 323
  .

3.   Utöver vad som sägs i punkt 1 ska medlemsstaterna när det gäller frukt och grönsaker, och om de så önskar när det gäller vin, dessutom erkänna branschorganisationer som

| a) | är sammansatta av företrädare för ekonomisk verksamhet knuten till produktion av, handel med eller bearbetning av produkter från de sektorer som anges i inledningen, |
| --- | --- |

a)

är sammansatta av företrädare för ekonomisk verksamhet knuten till produktion av, handel med eller bearbetning av produkter från de sektorer som anges i inledningen,

| b) | har bildats på initiativ av samtliga eller några av de företrädare som avses i led a, |
| --- | --- |

b)

har bildats på initiativ av samtliga eller några av de företrädare som avses i led a,

| c) | i en eller flera regioner inom unionen med beaktande av konsumenternas intressen, och inom vinsektorn med beaktande av folkhälsan och konsumenternas intressen, och utan att det påverkar andra sektorer, genomför minst en, eller när det gäller frukt och grönsaker två, av nedanstående aktiviteter, dvs.






  i) | förbättrar kunskapen om och insynen i produktion och marknad, |
| --- | --- | --- |

c)

i en eller flera regioner inom unionen med beaktande av konsumenternas intressen, och inom vinsektorn med beaktande av folkhälsan och konsumenternas intressen, och utan att det påverkar andra sektorer, genomför minst en, eller när det gäller frukt och grönsaker två, av nedanstående aktiviteter, dvs.

i)

förbättrar kunskapen om och insynen i produktion och marknad,

| ii) | bidrar till en bättre samordning av produkternas utsläppande på marknaden, särskilt genom forskning och marknadsundersökningar, |
| --- | --- |

ii)

bidrar till en bättre samordning av produkternas utsläppande på marknaden, särskilt genom forskning och marknadsundersökningar,

| iii) | utarbetar standardavtal som är förenliga med unionsreglerna, |
| --- | --- |

iii)

utarbetar standardavtal som är förenliga med unionsreglerna,

| iv) | mer fullständigt drar nytta av frukt- och grönsaksprodukternas och vinprodukternas potential, och produktionspotentialen i vinsektorn, |
| --- | --- |

iv)

mer fullständigt drar nytta av frukt- och grönsaksprodukternas och vinprodukternas potential, och produktionspotentialen i vinsektorn,

| v) | erbjuder information och utför den forskning som behövs för att styra produktionen till produkter som bättre motsvarar marknadens behov och konsumenternas smak och förväntningar, särskilt när det gäller produktkvalitet och miljöskydd, |
| --- | --- |

v)

erbjuder information och utför den forskning som behövs för att styra produktionen till produkter som bättre motsvarar marknadens behov och konsumenternas smak och förväntningar, särskilt när det gäller produktkvalitet och miljöskydd,

| vi) | undersöker på vilket sätt det går att begränsa användningen av växtskyddsmedel och andra produktionselement, och säkerställa produkternas kvalitet och skyddet av mark och vatten, |
| --- | --- |

vi)

undersöker på vilket sätt det går att begränsa användningen av växtskyddsmedel och andra produktionselement, och säkerställa produkternas kvalitet och skyddet av mark och vatten,

| vii) | utvecklar metoder och medel för att förbättra produktkvaliteten i alla produktions- och handelsled och, när det gäller vinsektorn vinframställningsled, |
| --- | --- |

vii)

utvecklar metoder och medel för att förbättra produktkvaliteten i alla produktions- och handelsled och, när det gäller vinsektorn vinframställningsled,

| viii) | tillvaratar potentialen hos ekologiskt jordbruk och skyddar och främjar sådant jordbruk samt ursprungsbeteckningar, kvalitetsmärkningar och geografiska beteckningar, |
| --- | --- |

viii)

tillvaratar potentialen hos ekologiskt jordbruk och skyddar och främjar sådant jordbruk samt ursprungsbeteckningar, kvalitetsmärkningar och geografiska beteckningar,

| ix) | främjar intergrerad produktion eller andra miljövänliga produktionsmetoder, |
| --- | --- |

ix)

främjar intergrerad produktion eller andra miljövänliga produktionsmetoder,

| x) | när det gäller frukt och grönsaker fastställer strängare regler än unionsreglerna eller de nationella föreskrifterna när det gäller de regler för produktion och saluföring som anges i punkterna 2 och 3 i bilaga XIV, |
| --- | --- |

x)

när det gäller frukt och grönsaker fastställer strängare regler än unionsreglerna eller de nationella föreskrifterna när det gäller de regler för produktion och saluföring som anges i punkterna 2 och 3 i bilaga XIV,

| xi) | när det gäller vinsektorn






  — | erbjuder information om särskilda egenskaper hos vin med skyddad ursprungsbeteckning eller skyddad geografisk beteckning, |
| --- | --- | --- |

xi)

när det gäller vinsektorn

—

erbjuder information om särskilda egenskaper hos vin med skyddad ursprungsbeteckning eller skyddad geografisk beteckning,

| — | uppmuntrar till måttlig och ansvarsfull vinkonsumtion och informerar om de skadliga verkningarna av farliga konsumtionsmönster, |
| --- | --- |

—

uppmuntrar till måttlig och ansvarsfull vinkonsumtion och informerar om de skadliga verkningarna av farliga konsumtionsmönster,

| — | genomför säljfrämjande åtgärder för vin, särskilt i tredjeland. |
| --- | --- |

—

genomför säljfrämjande åtgärder för vin, särskilt i tredjeland.

4.   Medlemsstaterna får också erkänna branschorganisationer som

| a) | är sammansatta av företrädare för ekonomisk verksamhet knuten till produktionen av, handeln med eller bearbetningen av produkter från sektorn för mjölk och mjölkprodukter, |
| --- | --- |

a)

är sammansatta av företrädare för ekonomisk verksamhet knuten till produktionen av, handeln med eller bearbetningen av produkter från sektorn för mjölk och mjölkprodukter,

| b) | har bildats på initiativ av samtliga eller några av de företrädare som avses i led a, |
| --- | --- |

b)

har bildats på initiativ av samtliga eller några av de företrädare som avses i led a,

| c) | bedriver en eller flera av följande verksamheter i ett eller flera områden i unionen, med beaktande av konsumenternas intressen, nämligen






  i) | förbättrar kunskapen om och insynen i produktion och marknad, bland annat genom offentliggörande av statistiska uppgifter om priser, volymer och om giltighetstiden för avtal om leveranser av obehandlad mjölk som har ingåtts, samt genom tillhandahållande av analyser av potentiell framtida marknadsutveckling på regional eller nationell nivå, |
| --- | --- | --- |

c)

bedriver en eller flera av följande verksamheter i ett eller flera områden i unionen, med beaktande av konsumenternas intressen, nämligen

i)

förbättrar kunskapen om och insynen i produktion och marknad, bland annat genom offentliggörande av statistiska uppgifter om priser, volymer och om giltighetstiden för avtal om leveranser av obehandlad mjölk som har ingåtts, samt genom tillhandahållande av analyser av potentiell framtida marknadsutveckling på regional eller nationell nivå,

| ii) | bidrar till en bättre samordning av produkternas utsläppande på marknaden, särskilt genom forskning och marknadsundersökningar, |
| --- | --- |

ii)

bidrar till en bättre samordning av produkternas utsläppande på marknaden, särskilt genom forskning och marknadsundersökningar,

| iii) | utarbetar standardavtal som är förenliga med unionsreglerna, |
| --- | --- |

iii)

utarbetar standardavtal som är förenliga med unionsreglerna,

| iv) | erbjuder information och utför den forskning som behövs för att styra produktionen till produkter som bättre motsvarar marknadens behov och konsumenternas smak och förväntningar, särskilt när det gäller produktkvalitet och miljöskydd, |
| --- | --- |

iv)

erbjuder information och utför den forskning som behövs för att styra produktionen till produkter som bättre motsvarar marknadens behov och konsumenternas smak och förväntningar, särskilt när det gäller produktkvalitet och miljöskydd,

| v) | undersöker på vilket sätt det går att begränsa användningen av veterinärläkemedel och andra produktionselement, |
| --- | --- |

v)

undersöker på vilket sätt det går att begränsa användningen av veterinärläkemedel och andra produktionselement,

| vi) | utvecklar metoder och medel för att förbättra produktkvaliteten i alla produktions- och saluföringsled, |
| --- | --- |

vi)

utvecklar metoder och medel för att förbättra produktkvaliteten i alla produktions- och saluföringsled,

| vii) | tillvaratar potentialen hos ekologiskt jordbruk och skyddar och främjar sådant jordbruk samt ursprungsbeteckningar, kvalitetsmärkningar och geografiska beteckningar, och |
| --- | --- |

vii)

tillvaratar potentialen hos ekologiskt jordbruk och skyddar och främjar sådant jordbruk samt ursprungsbeteckningar, kvalitetsmärkningar och geografiska beteckningar, och

| viii) | främjar integrerad produktion eller andra miljövänliga produktionsmetoder. |
| --- | --- |

viii)

främjar integrerad produktion eller andra miljövänliga produktionsmetoder.

Artikel 211

Gemensamma bestämmelser för producenter och branschorganisationer

1.   Artikel 209 och artikel 210.1 ska tillämpas utan att det påverkar medlemsstaternas erkännande, på grundval av nationell lagstiftning och i enlighet med unionslagstiftningen, av producentorganisationer respektive branschorganisationer inom någon av de sektorer som avses i artikel 1, med undantag för de sektorer som avses i artikel 209 första stycket led a och artikel 210.1.

2.   Producentorganisationer som erkänts eller godkänts i enlighet med förordningarna (EEG) nr 707/76 (41), (EG) nr 865/2004 (42) och (EG) nr 1952/2005 (43) och ska anses vara erkända producentorganisationer enligt artikel 209 i den här förordningen.

Branschorganisationer som erkänts eller godkänts i enlighet med förordningarna (EEG) nr 2077/92 (44) och (EG) nr 865/2004 ska anses vara erkända branschorganisationer enligt artikel 210 i den här förordningen.

Artikel 212

Aktörsorganisationer

I denna förordning avses med aktörsorganisationer erkända producentorganisationer, erkända branschorganisationer eller erkända organisationer för andra aktörer inom sektorn för olivolja och bordsoliver eller deras sammanslutningar.

Avsnitt II

Bestämmelser rörande producent- och branschorganisationer samt producentgrupper inom sektorn för frukt och grönsaker

Underavsnitt I

Stadgar för och erkännande av producentorganisationer

Artikel 213

Producentorganisationers stadgar

1.   Stadgarna för en producentorganisation inom sektorn för frukt och grönsaker ska ålägga organisationens producentmedlemmar att framför allt

| a) | tillämpa de regler som producentorganisationen antagit när det gäller produktionsrapportering, produktion, saluföring och miljöskydd, |
| --- | --- |

a)

tillämpa de regler som producentorganisationen antagit när det gäller produktionsrapportering, produktion, saluföring och miljöskydd,

| b) | tillhöra endast en producentorganisation i fråga om ett visst jordbruksföretags produktion av någon av de produkter som avses i artikel 209 första stycket a iii, |
| --- | --- |

b)

tillhöra endast en producentorganisation i fråga om ett visst jordbruksföretags produktion av någon av de produkter som avses i artikel 209 första stycket a iii,

| c) | saluföra hela den berörda produktionen via producentorganisationen, |
| --- | --- |

c)

saluföra hela den berörda produktionen via producentorganisationen,

| d) | tillhandahålla de uppgifter som producentorganisationen begär för statistiska ändamål, framför allt angående arealer, skördade kvantiteter, avkastning och direktförsäljning, |
| --- | --- |

d)

tillhandahålla de uppgifter som producentorganisationen begär för statistiska ändamål, framför allt angående arealer, skördade kvantiteter, avkastning och direktförsäljning,

| e) | betala in de ekonomiska bidrag som fastställs i stadgarna för inrättande och förvaltning av den driftsfond som avses i artikel 120. |
| --- | --- |

e)

betala in de ekonomiska bidrag som fastställs i stadgarna för inrättande och förvaltning av den driftsfond som avses i artikel 120.

2.   Trots punkt 1 c får medlemsproducenterna om producentorganisationen ger sitt tillstånd och i enlighet med de villkor producentorganisationen har fastställt

| a) | sälja upp till en fastställd procentandel av sin produktion och/eller sina produkter direkt på sina jordbruksföretag och/eller utanför sina jordbruksföretag till konsumenter för personligt bruk; denna procentandel ska fastställas av medlemsstaten och uppgå till minst 10 %, |
| --- | --- |

a)

sälja upp till en fastställd procentandel av sin produktion och/eller sina produkter direkt på sina jordbruksföretag och/eller utanför sina jordbruksföretag till konsumenter för personligt bruk; denna procentandel ska fastställas av medlemsstaten och uppgå till minst 10 %,

| b) | själva eller genom förmedling av en annan producentorganisation som utsetts av deras egen organisation, saluföra produkter som utgör en marginell kvantitet i förhållande till den produktionsvolym som den egna organisationen kan saluföra, |
| --- | --- |

b)

själva eller genom förmedling av en annan producentorganisation som utsetts av deras egen organisation, saluföra produkter som utgör en marginell kvantitet i förhållande till den produktionsvolym som den egna organisationen kan saluföra,

| c) | själva eller via en annan producentorganisation som utsetts av deras egen organisation, saluföra produkter vars egenskaper är sådana att den egna organisationen normalt inte handlar med dem. |
| --- | --- |

c)

själva eller via en annan producentorganisation som utsetts av deras egen organisation, saluföra produkter vars egenskaper är sådana att den egna organisationen normalt inte handlar med dem.

3.   I producentorganisationens stadgar ska även följande fastställas:

| a) | Förfaranden för fastställande, antagande och ändring av de regler som avses i punkt 1. |
| --- | --- |

a)

Förfaranden för fastställande, antagande och ändring av de regler som avses i punkt 1.

| b) | Ekonomiska bidrag som medlemmarna ska åläggas att betala in för finansieringen av producentorganisationen. |
| --- | --- |

b)

Ekonomiska bidrag som medlemmarna ska åläggas att betala in för finansieringen av producentorganisationen.

| c) | Regler som gör det möjligt för producentmedlemmarna att på ett demokratiskt sätt kontrollera organisationen och dess beslut. |
| --- | --- |

c)

Regler som gör det möjligt för producentmedlemmarna att på ett demokratiskt sätt kontrollera organisationen och dess beslut.

| d) | Sanktioner vid överträdelser av stadgarna, särskilt utebliven inbetalning av ekonomiska bidrag, eller av de regler som producentorganisationen har fastställt. |
| --- | --- |

d)

Sanktioner vid överträdelser av stadgarna, särskilt utebliven inbetalning av ekonomiska bidrag, eller av de regler som producentorganisationen har fastställt.

| e) | Regler för antagande av nya medlemmar, särskilt minimitid för medlemskap. |
| --- | --- |

e)

Regler för antagande av nya medlemmar, särskilt minimitid för medlemskap.

| f) | Regler om bokföring och budget som är nödvändiga för att organisationen ska fungera. |
| --- | --- |

f)

Regler om bokföring och budget som är nödvändiga för att organisationen ska fungera.

4.   I ekonomiska frågor ska producentorganisationer inom sektorn för frukt och grönsaker anses verka i sina medlemmars namn och på deras vägnar.

Artikel 214

Erkännande

1.   Medlemsstaterna ska som producentorganisationer inom sektorn för frukt och grönsaker erkänna alla juridiska personer eller klart definierade delar av juridiska personer om de ansökt om sådant erkännande och

| a) | de syftar till användning av miljövänliga odlings-, produktions- och avfallshanteringsmetoder, särskilt för att skydda kvaliteten på vatten, mark och landskap, samt bevara och främja den biologiska mångfalden, och uppfyller villkoren i artiklarna 209 och 213 och styrker detta på lämpligt sätt, |
| --- | --- |

a)

de syftar till användning av miljövänliga odlings-, produktions- och avfallshanteringsmetoder, särskilt för att skydda kvaliteten på vatten, mark och landskap, samt bevara och främja den biologiska mångfalden, och uppfyller villkoren i artiklarna 209 och 213 och styrker detta på lämpligt sätt,

| b) | de har det minsta antal medlemmar och har den omfattning uttryckt i volym eller värde av avsättningsbar produktion som medlemsstaterna föreskriver, och styrker detta på lämpligt sätt, |
| --- | --- |

b)

de har det minsta antal medlemmar och har den omfattning uttryckt i volym eller värde av avsättningsbar produktion som medlemsstaterna föreskriver, och styrker detta på lämpligt sätt,

| c) | det i tillräcklig grad styrks att de kan genomföra sin verksamhet korrekt när det gäller varaktighet, effektivitet och koncentration av efterfrågan, i vilket syfte medlemsstaterna får avgöra vilka produkter eller grupper av produkter enligt artikel 209 första stycket a iii som bör omfattas av producentorganisationen, |
| --- | --- |

c)

det i tillräcklig grad styrks att de kan genomföra sin verksamhet korrekt när det gäller varaktighet, effektivitet och koncentration av efterfrågan, i vilket syfte medlemsstaterna får avgöra vilka produkter eller grupper av produkter enligt artikel 209 första stycket a iii som bör omfattas av producentorganisationen,

| d) | de ger sina medlemmar faktisk möjlighet att få tekniskt stöd vid användning av miljövänliga odlingsmetoder, |
| --- | --- |

d)

de ger sina medlemmar faktisk möjlighet att få tekniskt stöd vid användning av miljövänliga odlingsmetoder,

| e) | vid behov faktiskt ställer de tekniska hjälpmedel till sina medlemmars förfogande som behövs vid insamling, lagring, förpackning och saluföring av produkterna, |
| --- | --- |

e)

vid behov faktiskt ställer de tekniska hjälpmedel till sina medlemmars förfogande som behövs vid insamling, lagring, förpackning och saluföring av produkterna,

| f) | säkerställer korrekt kommersiell förvaltning och räkenskapsförvaltning för sin verksamhet, och |
| --- | --- |

f)

säkerställer korrekt kommersiell förvaltning och räkenskapsförvaltning för sin verksamhet, och

| g) | de inte intar en dominerande ställning på en viss marknad annat än om detta är nödvändigt för att uppnå de mål som är fastställda i artikel 39 i fördraget. |
| --- | --- |

g)

de inte intar en dominerande ställning på en viss marknad annat än om detta är nödvändigt för att uppnå de mål som är fastställda i artikel 39 i fördraget.

2.   Medlemsstaterna ska

| a) | inom tre månader efter det att en på lämpligt sätt styrkt ansökan har lämnats in besluta om huruvida en producentorganisation ska erkännas, |
| --- | --- |

a)

inom tre månader efter det att en på lämpligt sätt styrkt ansökan har lämnats in besluta om huruvida en producentorganisation ska erkännas,

| b) | regelbundet kontrollera att producentorganisationerna följer bestämmelserna i detta kapitel, tillämpa sanktioner på sådana organisationer vid oegentligheter och bristande efterlevnad i anknytning till denna förordning samt vid behov besluta att återkalla erkännandet, |
| --- | --- |

b)

regelbundet kontrollera att producentorganisationerna följer bestämmelserna i detta kapitel, tillämpa sanktioner på sådana organisationer vid oegentligheter och bristande efterlevnad i anknytning till denna förordning samt vid behov besluta att återkalla erkännandet,

| c) | en gång per år till kommissionen anmäla varje beslut om beviljande av eller avslag på ansökningar om erkännande eller om återkallande av erkännanden. |
| --- | --- |

c)

en gång per år till kommissionen anmäla varje beslut om beviljande av eller avslag på ansökningar om erkännande eller om återkallande av erkännanden.

Underavsnitt II

Sammanslutningar av producentorganisationer och producentgrupper

Artikel 215

Sammanslutningar av producentorganisationer inom sektorn för frukt och grönsaker

En sammanslutning av producentorganisationer inom sektorn för frukt och grönsaker ska bildas på initiativ av erkända producentorganisationer och får bedriva varje form av producentorganisationsverksamhet enligt denna förordning. Medlemsstaterna får i detta syfte efter framställan erkänna en sammanslutning av producentorganisationer om

| a) | medlemsstaten anser att sammanslutningen faktiskt kan genomföra denna verksamhet, och |
| --- | --- |

a)

medlemsstaten anser att sammanslutningen faktiskt kan genomföra denna verksamhet, och

| b) | sammanslutningen inte intar en dominerande ställning på en viss marknad annat än om detta är nödvändigt för att uppnå de mål som fastställs i artikel 39 i fördraget. |
| --- | --- |

b)

sammanslutningen inte intar en dominerande ställning på en viss marknad annat än om detta är nödvändigt för att uppnå de mål som fastställs i artikel 39 i fördraget.

Artikel 213.4 ska gälla i tillämpliga delar.

Artikel 216

Utläggande på entreprenad

Medlemsstaterna får tillåta en erkänd producentorganisation inom sektorn för frukt och grönsaker eller en erkänd sammanslutning av producentorganisationer inom den sektorn att lägga ut valfria delar av sin verksamhet på entreprenad, även till dotterbolag, om den för medlemsstaten styrker att det är det lämpligaste sättet att nå de mål som den berörda producentorganisationen eller sammanslutningen av producentorganisationer har.

Artikel 217

Producentgrupper inom sektorn för frukt och grönsaker

1.   Producentgrupper får bildas i form av juridiska personer eller klart definierade delar av juridiska personer i medlemsstater som anslöt sig till Europeiska unionen den 1 maj 2004 eller senare, eller i unionens yttersta randområden enligt artikel 349.2 i fördraget eller på de mindre Egeiska öarna enligt artikel 1.2 i förordning (EG) nr 1405/2006, på initiativ av jordbrukare som odlar en eller flera av de produkter inom sektorn för frukt och grönsaker och/eller sådana produkter som endast är avsedda för bearbetning, i syfte att erkännas som producentorganisation.

Sådana producentgrupper får beviljas en övergångsperiod för att uppfylla villkoren för erkännande som en producentorganisation enligt artikel 209.

I detta syfte ska dessa producentgrupper till medlemsstaten överlämna en plan för erkännande i flera steg; godkännandet av planen ska utgöra inledningen på den övergångsperiod som avses i andra stycket och utgöra ett förhandserkännande. Övergångsperioden ska vara högst fem år.

2.   Innan medlemsstaten godtar planen för erkännande ska den informera kommissionen om sina avsikter och om de sannolika ekonomiska följderna av dessa.

Underavsnitt III

Utvidgad tillämpning av reglerna till att omfatta producenter i ett ekonomiskt område

Artikel 218

Utvidgning av reglerna

1.   Om en producentorganisation inom sektorn för frukt och grönsaker som är verksam i ett bestämt ekonomiskt område anses vara representativ för produktionen och producenterna av en viss produkt i det området, får medlemsstaten i fråga på begäran av producentorganisationen förklara följande regler vara bindande för de producenter som är etablerade i det ekonomiska området och som inte är medlemmar av producentorganisationen:

| a) | De regler som avses i artikel 213.1 a. |
| --- | --- |

a)

De regler som avses i artikel 213.1 a.

| b) | De regler som erfordras för att genomföra de åtgärder som avses i artikel 121.2 c. |
| --- | --- |

b)

De regler som erfordras för att genomföra de åtgärder som avses i artikel 121.2 c.

Första stycket ska tillämpas under förutsättning att reglerna

| a) | har varit i kraft i minst ett regleringsår, |
| --- | --- |

a)

har varit i kraft i minst ett regleringsår,

| b) | ingår i den uttömmande förteckningen i bilaga XIV, |
| --- | --- |

b)

ingår i den uttömmande förteckningen i bilaga XIV,

| c) | är tvingande under högst tre regleringsår. |
| --- | --- |

c)

är tvingande under högst tre regleringsår.

Det villkor som avses i andra stycket led a ska dock inte gälla om de berörda reglerna är de regler som förtecknas i punkterna 1, 3 och 5 i bilaga XIV. I så fall får utvidgningen av reglerna inte tillämpas under mer än ett regeringsår.

2.   I detta underavsnitt avses med ekonomiskt område ett geografiskt område som består av produktionsområden som gränsar till varandra eller ligger nära varandra och där produktions- och saluföringsvillkoren är homogena.

Medlemsstaterna ska överlämna en förteckning över ekonomiska områden till kommissionen.

Inom en månad efter den överlämnats ska kommissionen, genom en genomförande akt och utan bistånd av den kommitté som avses i artikel 323.1

  som antagits utan tillämpning av artikel 323
  , godkänna förteckningen eller, efter samråd med den berörda medlemsstaten, besluta om de ändringar som denna ska göra i förteckningen. Kommissionen ska på det sätt som den anser lämpligt offentliggöra denna godkända förteckning.

3.   En producentorganisation ska anses vara representativ i enlighet med punkt 1 om den omfattar minst 50 % av producenterna i det ekonomiska område där den är verksam och omfattar minst 60 % av produktionsvolymen i det området. Vid beräkningen av dessa procentandelar ska producenter eller produktion av ekologiska produkter som omfattas t.o.m. den 31 december 2008 av förordning (EEG) nr 2092/91 (45) och, från och med den 1 januari 2009, av förordning (EG) nr 834/2007 (46) inte beaktas, dock utan att punkt 5 åsidosätts.

4.   De regler som har gjorts bindande för alla producenter i ett visst ekonomiskt område

| a) | får inte skada övriga producenter i den berörda medlemsstaten eller i unionen, |
| --- | --- |

a)

får inte skada övriga producenter i den berörda medlemsstaten eller i unionen,

| b) | ska, med undantag för de regler för produktionsrapportering som avses i artikel 213.2 a, inte tillämpas på produkter som levereras för bearbetning inom ramen för ett avtal som undertecknats före regleringsårets början, såvida de inte uttryckligen ska omfatta de produkterna, |
| --- | --- |

b)

ska, med undantag för de regler för produktionsrapportering som avses i artikel 213.2 a, inte tillämpas på produkter som levereras för bearbetning inom ramen för ett avtal som undertecknats före regleringsårets början, såvida de inte uttryckligen ska omfatta de produkterna,

| c) | får inte vara oförenliga med gällande unionslagstiftning och gällande nationell lagstiftning. |
| --- | --- |

c)

får inte vara oförenliga med gällande unionslagstiftning och gällande nationell lagstiftning.

5.   Reglerna får inte göras bindande för producenter av ekologiska produkter som omfattas t.o.m. den 31 december 2008 av förordning (EEG) nr 2092/91 och, från och med den 1 januari 2009, av förordning (EG) nr 834/2007 såvida inte åtgärden har godkänts av minst 50 % av dessa producenter i det ekonomiska område där producentorganisationen är verksam och organisationen omfattar minst 60 % av den ekologiska produktionen i det området.

Artikel 219

Anmälan

Medlemsstaterna ska utan dröjsmål till kommissionen anmäla de regler som de har gjort bindande för alla producenter i ett givet ekonomiskt område i enlighet med artikel 218.1. Kommissionen ska på ett sätt som den anser lämpligt offentliggöra dessa regler.

Artikel 220

Upphävande av utvidgningen av reglerna

Kommissionen ska, genom genomförandeakter och utan bistånd av den kommitté som avses i artikel 323.1

  som antagits utan tillämpning av artikel 323
  , besluta att medlemsstaten ska upphäva sin enligt artikel 218.1 fastställda utvidgning av reglernas tillämpning

| a) | om den konstaterar att utvidgningen till andra producenter medför att konkurrensen uteblir på en väsentlig andel av den inre marknaden, att den har en negativ inverkan på det fria handelsutbytet eller att de mål som anges i artikel 39 i fördraget äventyras, |
| --- | --- |

a)

om den konstaterar att utvidgningen till andra producenter medför att konkurrensen uteblir på en väsentlig andel av den inre marknaden, att den har en negativ inverkan på det fria handelsutbytet eller att de mål som anges i artikel 39 i fördraget äventyras,

| b) | om den konstaterar att artikel 101.1 i fördraget är tillämplig på reglerna, utvidgade till att omfatta andra producenter; det beslut som kommissionen fattar med hänsyn till dessa regler ska tillämpas först från och med dagen för konstaterandet, |
| --- | --- |

b)

om den konstaterar att artikel 101.1 i fördraget är tillämplig på reglerna, utvidgade till att omfatta andra producenter; det beslut som kommissionen fattar med hänsyn till dessa regler ska tillämpas först från och med dagen för konstaterandet,

| c) | om den vid kontroller konstaterar att bestämmelserna i detta underavsnitt inte har efterlevts. |
| --- | --- |

c)

om den vid kontroller konstaterar att bestämmelserna i detta underavsnitt inte har efterlevts.

Artikel 221

Ekonomiska bidrag från producenter som inte är medlemmar

När artikel 218.1 tillämpas får den berörda medlemsstaten, efter granskning av framlagda underlag, besluta att producenter som inte är medlemmar ska betala producentorganisationen den del av de ekonomiska bidrag som betalas av producentmedlemmarna, om de är avsedda att täcka

| a) | administrativa kostnader som uppkommer genom tillämpning av de regler som avses i artikel 218.1, |
| --- | --- |

a)

administrativa kostnader som uppkommer genom tillämpning av de regler som avses i artikel 218.1,

| b) | kostnader för forskning, marknadsundersökningar och försäljningskampanjer som genomförs av organisationen eller sammanslutningen och som kommer alla producenter i området till godo. |
| --- | --- |

b)

kostnader för forskning, marknadsundersökningar och försäljningskampanjer som genomförs av organisationen eller sammanslutningen och som kommer alla producenter i området till godo.

Artikel 222

Utvidgad tillämpning av regler för sammanslutningar av producentorganisationer

I detta underavsnitt ska hänvisningar till producentorganisationer anses omfatta även erkända sammanslutningar av producentorganisationer.

Underavsnitt IV

Branschorganisationer inom sektorn för frukt och grönsaker

Artikel 223

Erkännande och återkallande av erkännande

1.   Om medlemsstatens struktur berättigar till det får medlemsstaterna som branschorganisation i sektorerna för frukt och grönsaker erkänna alla juridiska personer som är etablerade på deras territorium och som ansöker om erkännande, under förutsättning att de

| a) | bedriver sin verksamhet i en eller flera regioner i den berörda medlemsstaten, |
| --- | --- |

a)

bedriver sin verksamhet i en eller flera regioner i den berörda medlemsstaten,

| b) | representerar en väsentlig andel av produktionen och/eller handeln med och/eller bearbetningen av frukt och grönsaker och av bearbetade produkter av frukt och grönsaker i den eller de berörda regionerna och, i de fall då flera regioner berörs, kan visa att de har en viss minimirepresentativitet i fråga om var och en av de branscher de representerar i var och en av de berörda regionerna, |
| --- | --- |

b)

representerar en väsentlig andel av produktionen och/eller handeln med och/eller bearbetningen av frukt och grönsaker och av bearbetade produkter av frukt och grönsaker i den eller de berörda regionerna och, i de fall då flera regioner berörs, kan visa att de har en viss minimirepresentativitet i fråga om var och en av de branscher de representerar i var och en av de berörda regionerna,

| c) | bedriver minst två av de verksamheter som avses i artikel 210.3 c, |
| --- | --- |

c)

bedriver minst två av de verksamheter som avses i artikel 210.3 c,

| d) | inte själva producerar, bearbetar eller saluför frukt och grönsaker eller bearbetade produkter av frukt och grönsaker, |
| --- | --- |

d)

inte själva producerar, bearbetar eller saluför frukt och grönsaker eller bearbetade produkter av frukt och grönsaker,

| e) | inte medverkar till några sådana avtal, beslut och samordnade förfaranden som avses i artikel 285.4. |
| --- | --- |

e)

inte medverkar till några sådana avtal, beslut och samordnade förfaranden som avses i artikel 285.4.

2.   Innan erkännande beviljas ska medlemsstaterna till kommissionen anmäla vilka branschorganisationer som har lämnat in en ansökan om erkännande och därvid tillhandahålla alla relevanta uppgifter om dessa organisationers representativitet och om de olika verksamheter som de bedriver, liksom alla andra nödvändiga bedömningsunderlag.

Kommissionen får, genom genomförandeakter och utan bistånd av den kommitté som avses i artikel 323.1

  som antagits utan tillämpning av artikel 323
  , framföra invändningar mot erkännandet inom två månader efter anmälan.

3.   Medlemsstaterna ska

| a) | besluta om erkännande ska beviljas inom tre månader från det att ansökan åtföljd av fullständigt underlag lämnades in, |
| --- | --- |

a)

besluta om erkännande ska beviljas inom tre månader från det att ansökan åtföljd av fullständigt underlag lämnades in,

| b) | regelbundet kontrollera att branschorganisationerna uppfyller villkoren för erkännande, tillämpa sanktioner på sådana organisationer vid bristande efterlevnad och oegentligheter när det gäller bestämmelserna i denna förordning och vid behov besluta att återkalla erkännandet, |
| --- | --- |

b)

regelbundet kontrollera att branschorganisationerna uppfyller villkoren för erkännande, tillämpa sanktioner på sådana organisationer vid bristande efterlevnad och oegentligheter när det gäller bestämmelserna i denna förordning och vid behov besluta att återkalla erkännandet,

| c) | återkalla erkännandet om






  i) | kraven och villkoren för erkännandet, enligt detta underavsnitt, inte längre är uppfyllda, |
| --- | --- | --- |

c)

återkalla erkännandet om

i)

kraven och villkoren för erkännandet, enligt detta underavsnitt, inte längre är uppfyllda,

| ii) | branschorganisationen medverkar till sådana avtal, beslut och samordnade förfaranden som avses i artikel 285.4, utan att detta påverkar andra sanktioner som ska tillämpas enligt den nationella lagstiftningen, |
| --- | --- |

ii)

branschorganisationen medverkar till sådana avtal, beslut och samordnade förfaranden som avses i artikel 285.4, utan att detta påverkar andra sanktioner som ska tillämpas enligt den nationella lagstiftningen,

| iii) | branschorganisationen försummar den anmälningsskyldighet som nämns i artikel 286.2, |
| --- | --- |

iii)

branschorganisationen försummar den anmälningsskyldighet som nämns i artikel 286.2,

| d) | till kommissionen anmäla varje beslut om beviljande av eller avslag på en ansökan om erkännande eller om återkallande av ett erkännande inom två månader. |
| --- | --- |

d)

till kommissionen anmäla varje beslut om beviljande av eller avslag på en ansökan om erkännande eller om återkallande av ett erkännande inom två månader.

4.   Ett erkännande ska innebära tillstånd att bedriva sådan verksamhet som anges i artikel 210.3 c, med förbehåll för andra bestämmelser i denna förordning.

5.   Kommissionen ska, genom genomförandeakter
  som antagits i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 323.1a
  , fastställa reglerna för hur och hur ofta medlemsstaterna ska rapportera till kommissionen om branschorganisationernas verksamhet.

6.   Kommissionen får mot bakgrund av kontrollresultaten begära, genom en genomförandeakt och utan bistånd av den kommitté som avses i artikel 323.1

  som antagits utan tillämpning av artikel 323
  , att en medlemsstat ska återkalla erkännanden.

7.   Kommissionen ska, på de sätt som den anser lämpliga, offentliggöra en förteckning över de erkända branschorganisationerna, med uppgift om verksamhetens ekonomiska inriktning eller områdestillhörighet och de verksamheter som bedrivs i enlighet med artikel 224. Även återkallanden av erkännanden ska offentliggöras.

Artikel 224

Utvidgning av reglerna

1.   Om en branschorganisation som är verksam i en eller flera tydligt angivna regioner i en medlemsstat anses vara representativ för produktionen av, handeln med eller bearbetningen av en viss produkt, får den berörda medlemsstaten, på begäran av den branschorganisationen förklara vissa avtal, beslut eller samordnade förfaranden som har godkänts inom den organisationen vara bindande under en begränsad tid för andra aktörer, oavsett om det rör sig om enskilda eller grupper, som bedriver verksamhet i regionen eller regionerna i fråga men som inte är medlemmar av organisationen.

2.   En branschorganisation ska anses vara representativ i den mening som avses i punkt 1 om den omfattar minst två tredjedelar av produktionen av, handeln med eller bearbetningen av den eller de berörda produkterna i den eller de berörda regionerna i en medlemsstat. Om en ansökan om utvidgad tillämpning av reglerna till att omfatta andra aktörer täcker flera regioner, ska branschorganisationen kunna styrka en viss minimirepresentativitet för varje bransch som de representerar i var och en av de berörda regionerna.

3.   För de regler i fråga om vilka utvidgad tillämpning får begäras ska följande gälla:

| a) | De ska ha något av följande syften:






  i) | Produktions- och marknadsrapportering. |
| --- | --- | --- |

a)

De ska ha något av följande syften:

i)

Produktions- och marknadsrapportering.

| ii) | Striktare produktionsregler än i unionslagstiftningen eller nationell lagstiftning. |
| --- | --- |

ii)

Striktare produktionsregler än i unionslagstiftningen eller nationell lagstiftning.

| iii) | Utarbetande av standardavtal som är förenliga med unionsreglerna. |
| --- | --- |

iii)

Utarbetande av standardavtal som är förenliga med unionsreglerna.

| iv) | Regler om saluföring. |
| --- | --- |

iv)

Regler om saluföring.

| v) | Regler om miljöskydd. |
| --- | --- |

v)

Regler om miljöskydd.

| vi) | Åtgärder för att främja och utnyttja produkternas potential. |
| --- | --- |

vi)

Åtgärder för att främja och utnyttja produkternas potential.

| vii) | Åtgärder för att skydda ekologiskt jordbruk samt ursprungs- och kvalitetsbeteckningar liksom geografiska beteckningar. |
| --- | --- |

vii)

Åtgärder för att skydda ekologiskt jordbruk samt ursprungs- och kvalitetsbeteckningar liksom geografiska beteckningar.

| b) | De ska ha varit i kraft i minst ett regleringsår. |
| --- | --- |

b)

De ska ha varit i kraft i minst ett regleringsår.

| c) | De får inte förklaras vara bindande under mer än tre regleringsår. |
| --- | --- |

c)

De får inte förklaras vara bindande under mer än tre regleringsår.

| d) | De får inte skada övriga aktörer i den berörda medlemsstaten eller i unionen. |
| --- | --- |

d)

De får inte skada övriga aktörer i den berörda medlemsstaten eller i unionen.

Det villkor som avses i första stycket led b ska dock inte gälla om de berörda reglerna är de regler som förtecknas i punkterna 1, 3 och 5 i bilaga XIV. I så fall får utvidgningen av reglerna inte tillämpas under mer än ett regeringsår.

4.   De regler som avses i punkt 3 första stycket a ii, a iv och a v får inte vara andra regler än de som anges i bilaga XIV. De regler som avses i punkt 3 första stycket a ii ska inte tillämpas på produkter som producerats utanför den specifika region eller de specifika regioner som avses i punkt 1.

Artikel 225

Anmälan och upphävande av utvidgningen av reglerna

1.   Medlemsstaterna ska utan dröjsmål till kommissionen anmäla de regler som de har gjort bindande för alla aktörer i en eller flera särskilda regioner i enlighet med artikel 224.1. Kommissionen ska på ett sätt som den anser lämpligt offentliggöra dessa regler.

2.   Innan reglerna offentliggörs ska kommissionen informera den kommitté som inrättats i enlighet med artikel 323.1 om alla eventuella anmälningar om utvidgad tillämpning av branschavtalen.

3.   Kommissionen ska, genom genomförandeakter och utan bistånd av den kommitté som avses i artikel 323.1

  som antagits utan tillämpning av artikel 323
  , besluta att medlemsstaten måste upphäva sin fastställda utvidgning av reglernas tillämpning i de fall som avses i artikel 220.

Artikel 226

Ekonomiska bidrag från icke-medlemmar

Om tillämpningen av reglerna för en eller flera produkter utvidgas och om en eller flera sådana verksamheter enligt artikel 224.3 a bedrivs av en erkänd branschorganisation och är av allmänt ekonomiskt intresse för de personer vars verksamheter har anknytning till en eller flera av produkterna i fråga, får den medlemsstat som har beviljat erkännande besluta att enskilda eller grupper som inte är medlemmar i branschorganisationen men som drar nytta av dessa verksamheter, till organisationen ska erlägga ett belopp som motsvarar hela eller delar av de ekonomiska bidrag som betalas av dess medlemmar, i den utsträckning som bidragen är avsedda att täcka de kostnader som är en direkt följd av de berörda verksamheterna.

Avsnitt III

Bestämmelser rörande producent- och branschorganisationer inom vinsektorn

Artikel 227

Erkännande

1.   Medlemsstaterna får erkänna producentorganisationer och branschorganisationer som har lämnat in en ansökan om erkännande till den berörda medlemsstaten och ansökan innehåller bevis för att,

| a) | när det gäller producentorganisationer:






  i) | organisationen uppfyller villkoren i artikel 209, |
| --- | --- | --- |

a)

när det gäller producentorganisationer:

i)

organisationen uppfyller villkoren i artikel 209,

| ii) | den har ett lägsta antal medlemmar, som ska fastställas av den berörda medlemsstaten, |
| --- | --- |

ii)

den har ett lägsta antal medlemmar, som ska fastställas av den berörda medlemsstaten,

| iii) | den i det område där den är verksam har en lägsta avsättningsbar produktionsvolym, som ska fastställas av den berörda medlemsstaten, |
| --- | --- |

iii)

den i det område där den är verksam har en lägsta avsättningsbar produktionsvolym, som ska fastställas av den berörda medlemsstaten,

| iv) | kan bedriva sin verksamhet korrekt, både över en längre period och med avseende på effektivitet och koncentration av utbudet, |
| --- | --- |

iv)

kan bedriva sin verksamhet korrekt, både över en längre period och med avseende på effektivitet och koncentration av utbudet,

| v) | den faktiskt gör det möjligt för medlemmarna att få det tekniska stöd som behövs för att införa miljövänliga odlingsmetoder, |
| --- | --- |

v)

den faktiskt gör det möjligt för medlemmarna att få det tekniska stöd som behövs för att införa miljövänliga odlingsmetoder,

| b) | när det gäller branschorganisationer:






  i) | organisationen uppfyller villkoren i artikel 210.3, |
| --- | --- | --- |

b)

när det gäller branschorganisationer:

i)

organisationen uppfyller villkoren i artikel 210.3,

| ii) | bedriver sin verksamhet i ett eller flera områden inom det berörda territoriet, |
| --- | --- |

ii)

bedriver sin verksamhet i ett eller flera områden inom det berörda territoriet,

| iii) | representerar en betydande del av produktionen av eller handeln med produkter som omfattas av denna förordning, |
| --- | --- |

iii)

representerar en betydande del av produktionen av eller handeln med produkter som omfattas av denna förordning,

| iv) | inte är verksam inom produktion, bearbetning eller saluföring av produkter från vinsektorn. |
| --- | --- |

iv)

inte är verksam inom produktion, bearbetning eller saluföring av produkter från vinsektorn.

2.   Producentorganisationer som erkänts i enlighet med förordning (EG) nr 1493/1999 ska anses vara erkända producentorganisationer enligt denna artikel.

Organisationer som uppfyller kriterierna i artikel 210.3 och i punkt 1 b i den här artikeln och som erkänts av medlemsstaterna ska anses vara erkända branschorganisationer enligt de bestämmelserna.

3.   Artiklarna 214.2 och 223.3 ska även gälla för producentorganisationer och branschorganisationer inom vinsektorn. Emellertid ska följande gälla:

| a) | De perioder som det hänvisas till i artiklarna 214.2 a och 223.3 a ska vara fyra månader. |
| --- | --- |

a)

De perioder som det hänvisas till i artiklarna 214.2 a och 223.3 a ska vara fyra månader.

| b) | De ansökningar om erkännande som det hänvisas till i artiklarna 214.2 a och 223.3 a ska lämnas in till den medlemsstat i vilken organisationen har sitt huvudkontor. |
| --- | --- |

b)

De ansökningar om erkännande som det hänvisas till i artiklarna 214.2 a och 223.3 a ska lämnas in till den medlemsstat i vilken organisationen har sitt huvudkontor.

| c) | De årliga anmälningar som avses i artiklarna 214.2 c respektive 223.3 d ska göras senast den 1 mars varje år. |
| --- | --- |

c)

De årliga anmälningar som avses i artiklarna 214.2 c respektive 223.3 d ska göras senast den 1 mars varje år.

Avsnitt IV

Bestämmelser rörande branschorganisationer inom tobakssektorn

Artikel 228

Medlemsavgift för icke medlemmar

1.   När en eller flera av de i punkt 2 angivna verksamheterna bedrivs av en erkänd branschorganisation inom tobakssektorn och är av allmänt ekonomiskt intresse för de personer vilkas verksamhet är knuten till en eller flera av de berörda produkterna, får den medlemsstat som beviljat erkännandet eller
  , om erkännandet beviljats av kommissionen,
  kommissionen, utan bistånd av den kommitté som avses i artikel 323.1, om erkännandet beviljats av kommissionen,

  genom genomförandeakter som antagits utan tillämpning av artikel 323
  , besluta att enskilda eller grupper som inte är medlemmar i sammanslutningen men som drar nytta av dess verksamhet till organisationen ska betala hela eller del av medlemsavgiften, i den mån medlemsavgiften är avsedd att täcka kostnader som är en direkt följd av verksamheten, med undantag av varje form av administrativa kostnader. [Ändr. 29]

2.   De verksamheter som avses i punkt 1 ska anknyta till något eller några av följande mål:

| a) | Forskning för att öka förädlingsvärdet på produkterna, särskilt genom nya användningsområden som inte utgör ett hot mot folkhälsan. |
| --- | --- |

a)

Forskning för att öka förädlingsvärdet på produkterna, särskilt genom nya användningsområden som inte utgör ett hot mot folkhälsan.

| b) | Undersökningar om hur kvaliteten på bladtobak och tobak i balar kan förbättras. |
| --- | --- |

b)

Undersökningar om hur kvaliteten på bladtobak och tobak i balar kan förbättras.

| c) | Forskning om odlingsmetoder som medger en minskad användning av växtskyddsmedel och garanterar att jorden och miljön skyddas. |
| --- | --- |

c)

Forskning om odlingsmetoder som medger en minskad användning av växtskyddsmedel och garanterar att jorden och miljön skyddas.

3.   De berörda medlemsstaterna ska underrätta kommissionen om vilka beslut som de avser att fatta enligt punkt 1. Dessa beslut får träda i kraft tidigast tre månader efter tidpunkten för anmälan till kommissionen. Kommissionen får inom den tremånadersperioden, genom en genomförandeakt och utan bistånd av den kommitté som avses i artikel 323.1

  som antagits utan tillämpning av artikel 323
  , kräva att hela eller delar av förslaget till beslut förkastas, om det allmänna ekonomiska intresse som hävdas inte förefaller välgrundat.

4.   Om de verksamheter som bedrivs av en branschorganisation som erkänts av kommissionen i enlighet med detta kapitel är av allmänt ekonomiskt intresse, ska kommissionen anmäla sitt förslag till beslut till de berörda medlemsstaterna, som sedan har två månader på sig att lämna sina synpunkter.

Avsnitt V

Producentorganisationer inom sektorn för mjölk och mjölkprodukter

Artikel 229

Avtalsförhandlingar inom sektorn för mjölk och mjölkprodukter

1.   En producentorganisation inom sektorn för mjölk och mjölkprodukter som är erkänd enligt artikel 209 får för sina jordbrukarmedlemmars räkning förhandla om avtal om leverans av obehandlad mjölk från en jordbrukare till ett bearbetningsföretag för obehandlad mjölk eller till en mottagare i den mening som avses i artikel 311.1 andra stycket, för hela eller delar av medlemmarnas samlade produktion.

2.   Producentorganisationen får driva en förhandling

| a) | oavsett om äganderätten till den obehandlade mjölken överförs från jordbrukarna till producentorganisationen eller ej, |
| --- | --- |

a)

oavsett om äganderätten till den obehandlade mjölken överförs från jordbrukarna till producentorganisationen eller ej,

| b) | oavsett om det pris som förhandlas fram är detsamma i fråga om den gemensamma produktionen hos samtliga eller hos några av de medlemmar som är jordbrukare, |
| --- | --- |

b)

oavsett om det pris som förhandlas fram är detsamma i fråga om den gemensamma produktionen hos samtliga eller hos några av de medlemmar som är jordbrukare,

| c) | under förutsättning att den sammanlagda volymen av obehandlad mjölk som omfattas av den förhandling som drivs av en viss producentorganisation inte överstiger






  i) | 3,5 procent av den sammanlagda produktionen inom unionen, |
| --- | --- | --- |

c)

under förutsättning att den sammanlagda volymen av obehandlad mjölk som omfattas av den förhandling som drivs av en viss producentorganisation inte överstiger

i)

3,5 procent av den sammanlagda produktionen inom unionen,

| ii) | 33 procent av den sammanlagda nationella produktionen i en viss medlemsstat som omfattas av producentorganisationens förhandlingar, |
| --- | --- |

ii)

33 procent av den sammanlagda nationella produktionen i en viss medlemsstat som omfattas av producentorganisationens förhandlingar,

| iii) | 33 procent av den sammanlagda nationella produktionen i samtliga de medlemsstater som omfattas av producentorganisationens förhandlingar, |
| --- | --- |

iii)

33 procent av den sammanlagda nationella produktionen i samtliga de medlemsstater som omfattas av producentorganisationens förhandlingar,

| d) | under förutsättning att de berörda jordbrukarna inte är medlemmar i någon annan producentorganisation som också förhandlar om sådana avtal för deras räkning, och |
| --- | --- |

d)

under förutsättning att de berörda jordbrukarna inte är medlemmar i någon annan producentorganisation som också förhandlar om sådana avtal för deras räkning, och

| e) | under förutsättning att producentorganisationen meddelar de behöriga myndigheterna i den medlemsstat eller de medlemsstater där den bedriver sin verksamhet. |
| --- | --- |

e)

under förutsättning att producentorganisationen meddelar de behöriga myndigheterna i den medlemsstat eller de medlemsstater där den bedriver sin verksamhet.

3.   Vid tillämpningen av denna artikel avses med producentorganisationer även sammanslutningar av sådana producentorganisationer. För att säkerställa att sådana sammanslutningar kan övervakas på ett lämpligt sätt får kommissionen genom delegerade akter
  i enlighet med artikel 321
  anta regler om villkoren för erkännande av sådana sammanslutningar.

4.   Vid tillämpningen av punkt 2 c ska kommissionen på ändamålsenligt sätt offentliggöra storleken på produktionen av obehandlad mjölk i unionen och i medlemsstaterna med hjälp av den mest aktuella information som finns tillgänglig.

5.   Genom undantag från punkt 2 c ii och iii får den konkurrensmyndighet som avses i andra stycket, även när tröskeln på 33 % inte överskrids, i enskilda fall besluta att producentorganisationens förhandling inte får äga rum, om myndigheten anser att ett sådant beslut är nödvändigt för att konkurrensen inte ska hindras eller för att allvarlig skada ska undvikas för små och medelstora företag som bearbetar obehandlad mjölk på dess territorium.

Det beslut som avses i första stycket ska fattas av kommissionen, genom genomförandeakter och utan bistånd av den kommitté som avses i artikel 323.1

  som antagits utan tillämpning av artikel 323
  , för förhandlingar som omfattar produktion i mer än en medlemsstat. I andra fall ska det fattas av den nationella konkurrensmyndigheten i den medlemsstat vars produktion omfattas av förhandlingarna.

De beslut som avses i första och andra styckena ska inte tillämpas tidigare än den dag de anmäls till de berörda företagen.

6.   I denna artikel avses med

| a) | nationell behörig myndighet: den myndighet som avses i artikel 5 i rådets förordning (EG) nr 1/2003 av den 16 december 2002 om tillämpning av konkurrensreglerna i artiklarna 81 och 82 i fördraget (47), |
| --- | --- |

a)

nationell behörig myndighet: den myndighet som avses i artikel 5 i rådets förordning (EG) nr 1/2003 av den 16 december 2002 om tillämpning av konkurrensreglerna i artiklarna 81 och 82 i fördraget (47),

| b) | små och medelstora företag: mikroföretag, små eller medelstora företag i enlighet med rekommendation 2003/361/EG om definitionen av mikroföretag samt små och medelstora företag. |
| --- | --- |

b)

små och medelstora företag: mikroföretag, små eller medelstora företag i enlighet med rekommendation 2003/361/EG om definitionen av mikroföretag samt små och medelstora företag.

Avsnitt VI

Förfaranden

Artikel 230

Delegerade befogenheter och genomförandebefogenheter

1.   För att se till att de mål och ansvarsområden som gäller för producentorganisationer, producentgrupper inom sektorn för frukt och grönsaker, aktörsorganisationer inom sektorn för olivolja och bordsoliver och branschorganisationer är tydligt definierade så att de bidrar till att dessa organisationer och grupper fungerar så effektivt som möjligt, får kommissionen genom delegerade akter
  i enlighet med artikel 321
  anta regler om följande:

| a) | De särskilda mål som dessa grupper och organisationer ska försöka nå, deras stadgar, erkännande av dem, deras struktur, juridiska form, medlemskap, storlek, ansvarighet och verksamhet, konsekvenserna av att de erkänns, att erkännandet återkallas, undantag när det gäller minimistorlek, och sammanslagningar. |
| --- | --- |

a)

De särskilda mål som dessa grupper och organisationer ska försöka nå, deras stadgar, erkännande av dem, deras struktur, juridiska form, medlemskap, storlek, ansvarighet och verksamhet, konsekvenserna av att de erkänns, att erkännandet återkallas, undantag när det gäller minimistorlek, och sammanslagningar.

| b) | Utvidgning av vissa av branschorganisationernas regler till icke medlemmar. |
| --- | --- |

b)

Utvidgning av vissa av branschorganisationernas regler till icke medlemmar.

| c) | Transnationella producentorganisationer och transnationella sammanslutningar av producentorganisationer, inbegripet administrativt bistånd som ska ges till berörda behöriga myndigheter vid transnationellt samarbete. |
| --- | --- |

c)

Transnationella producentorganisationer och transnationella sammanslutningar av producentorganisationer, inbegripet administrativt bistånd som ska ges till berörda behöriga myndigheter vid transnationellt samarbete.

| d) | Producentorganisationers eller sammanslutningar av producentorganisationers utläggande av verksamhet på entreprenad och tillhandahållande av tekniska hjälpmedel. |
| --- | --- |

d)

Producentorganisationers eller sammanslutningar av producentorganisationers utläggande av verksamhet på entreprenad och tillhandahållande av tekniska hjälpmedel.

| e) | En producentorganisations minsta volym eller värde av avsättningsbar produktion. |
| --- | --- |

e)

En producentorganisations minsta volym eller värde av avsättningsbar produktion.

| f) | Undantag från kraven i artiklarna 209, 210 och 212. |
| --- | --- |

f)

Undantag från kraven i artiklarna 209, 210 och 212.

| g) | Sanktioner om kriterierna för erkännande inte följs. |
| --- | --- |

g)

Sanktioner om kriterierna för erkännande inte följs.

2.   Kommissionen får genom genomförandeakter
  i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 323.1a
  anta alla de åtgärder som krävs för detta kapitel och särskilt när det gäller följande:

| a) | De anmälningar som medlemsstaterna ska göra. |
| --- | --- |

a)

De anmälningar som medlemsstaterna ska göra.

| b) | Ansökningar om erkännande som producentorganisation. |
| --- | --- |

b)

Ansökningar om erkännande som producentorganisation.

| c) | Producentgruppernas genomförande av erkännandeplaner. |
| --- | --- |

c)

Producentgruppernas genomförande av erkännandeplaner.

| d) | Utvidgningen av erkännandet. |
| --- | --- |

d)

Utvidgningen av erkännandet.

| e) | Kontroller. |
| --- | --- |

e)

Kontroller.

DEL III

HANDEL MED TREDJELÄNDER

KAPITEL I

Allmänna bestämmelser

Artikel 231

Allmänna principer

Om inte annat föreskrivs i denna förordning eller i bestämmelser som antas i enlighet med denna, ska det i handeln med tredjeländer vara förbjudet att

| a) | ta ut avgifter som har samma verkan som en tull, |
| --- | --- |

a)

ta ut avgifter som har samma verkan som en tull,

| b) | tillämpa någon form av kvantitativa restriktioner eller åtgärder med motsvarande verkan. |
| --- | --- |

b)

tillämpa någon form av kvantitativa restriktioner eller åtgärder med motsvarande verkan.

Artikel 232

Kombinerade nomenklaturen

De allmänna bestämmelserna för tolkning av Kombinerade nomenklaturen, som föreskrivs i rådets förordning (EEG) nr 2658/87 av den 23 juli 1987 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan (48) (nedan kallad Kombinerade nomenklaturen) och de särskilda bestämmelserna för dennas tillämpning ska följas vid tulltaxeklassificeringen av de produkter som omfattas av denna förordning. Den tulltaxenomenklatur som följer av tillämpningen av denna förordning, i tillämpliga fall även definitionerna i bilagorna III och XII del II, ska ingå i Gemensamma tulltaxan.

KAPITEL II

Import

Avsnitt I

Importlicenser

Artikel 233

Importlicenser

Utan att det påverkar fall där det krävs importlicenser i enlighet med denna förordning, får det beslutas att import till unionen av en eller flera produkter inom följande sektorer ska ske mot uppvisande av importlicens, varvid hänsyn ska tas till om det finns behov av importlicenser för att förvalta de berörda marknaderna och, i synnerhet, för att övervaka importen av produkterna i fråga:

| a) | spannmål, |
| --- | --- |

a)

spannmål,

| b) | ris, |
| --- | --- |

b)

ris,

| c) | socker, |
| --- | --- |

c)

socker,

| d) | utsäde, |
| --- | --- |

d)

utsäde,

| e) | olivolja och bordsoliver, när det gäller produkter med KN-nummer 1509, 1510 00, 0709 90 39, 0711 20 90, 2306 90 19, 1522 00 31 och 1522 00 39, |
| --- | --- |

e)

olivolja och bordsoliver, när det gäller produkter med KN-nummer 1509, 1510 00, 0709 90 39, 0711 20 90, 2306 90 19, 1522 00 31 och 1522 00 39,

| f) | lin och hampa, när det gäller hampa, |
| --- | --- |

f)

lin och hampa, när det gäller hampa,

| g) | frukt och grönsaker, |
| --- | --- |

g)

frukt och grönsaker,

| h) | bearbetad frukt och bearbetade grönsaker, |
| --- | --- |

h)

bearbetad frukt och bearbetade grönsaker,

| i) | bananer, |
| --- | --- |

i)

bananer,

| j) | vin, |
| --- | --- |

j)

vin,

| k) | levande växter, |
| --- | --- |

k)

levande växter,

| l) | nöt- och kalvkött, |
| --- | --- |

l)

nöt- och kalvkött,

| m) | mjölk och mjölkprodukter, |
| --- | --- |

m)

mjölk och mjölkprodukter,

| n) | griskött, |
| --- | --- |

n)

griskött,

| o) | får- och getkött, |
| --- | --- |

o)

får- och getkött,

| p) | ägg, |
| --- | --- |

p)

ägg,

| q) | fjäderfäkött, |
| --- | --- |

q)

fjäderfäkött,

| r) | jordbruksetylalkohol. |
| --- | --- |

r)

jordbruksetylalkohol.

Artikel 234

Utfärdande av licenser

Importlicenserna ska utfärdas av medlemsstaterna oavsett var i unionen den sökande är etablerad, om inte annat föreskrivs i en annan rättsakt antagen i enlighet med artikel 43.2 i fördraget och utan att det påverkar tillämpningen av åtgärder som vidtagits för tillämpningen av detta kapitel.

Artikel 235

Giltighet

Importlicenser ska gälla inom hela unionen.

Artikel 236

Säkerhet

1.   Om inte annat föreskrivs av kommissionen, genom delegerade akter enligt artikel 238, ska licenser utfärdas på villkor att en säkerhet ställs som garanti för att produkterna importeras under licensens giltighetstid.

2.   Utom i händelse av force majeure ska säkerheten vara helt eller delvis förverkad om importen inte äger rum, eller enbart delvis äger rum, under licensens giltighetstid.

Artikel 237

Särskild säkerhet inom vinsektorn

1.   För saft och must i kategorier som omfattas av KN-nummer 2009 61, 2009 69 och 2204 30 för vilka tillämpningen av Gemensamma tulltaxans tullar beror på den importerade produktens importpris, ska detta pris kontrolleras antingen genom kontroll av varje parti eller med hjälp av ett schablonimportvärde som kommissionen, genom genomförandeakter och utan bistånd av den kommitté som avses i artikel 323.1

  som antagits utan tillämpning av artikel 323
  , ska beräkna på grundval av prisnoteringarna för samma produkter i ursprungslandet.

Om det deklarerade ingångspriset för det aktuella partiet är högre än schablonimportvärdet, om ett sådant tillämpas, höjt med en marginal som fastställts av kommissionen genom genomförandeakter
  som antagits i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 323.1a
  och som inte får överstiga schablonimportvärdet med mer än 10 procent, ska det krävas en säkerhet som är lika med den importtull som fastställts på grundval av schablonimportvärdet.

Om ingångspriset för det aktuella partiet inte deklareras, ska tillämpningen av tullsatserna i Gemensamma tulltaxan vara avhängig av schablonimportvärdet eller tillämpningen av relevanta bestämmelser i tullagstiftningen på villkor som ska fastställas av kommissionen genom genomförandeakter
  som antagits i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 323.1a
  .

2.   Om undantag antagna i enlighet med artikel 43.2 i fördraget och som avses i punkt 5 i avsnitt B eller C i del II i bilaga XIII medges för importerade produkter ska importörerna vid tidpunkten för övergång till fri omsättning ställa en säkerhet för dessa produkter hos den utsedda tullmyndigheten. Säkerheten ska släppas fri när importören för tullmyndigheterna i den medlemsstat i vilken varan övergår till fri omsättning lägger fram tillfredsställande bevis för att musten förvandlats till druvsaft, använts i andra produkter utanför vindsektorn eller, om den använts för vinframställning, har försetts med märkning.

Artikel 238

Delegerade befogenheter

1.   Kommissionen får, för att ta hänsyn till utvecklingen i handeln och på marknaden, de berörda marknadernas behov och om nödvändigt för att övervaka importen av produkterna i fråga, fastställa följande genom delegerade akter
  som antagits i enlighet med artikel 321
  :

| a) | Förteckningen över de produkter inom de sektorer som avses i artikel 233 för vilka det krävs uppvisande av importlicens. |
| --- | --- |

a)

Förteckningen över de produkter inom de sektorer som avses i artikel 233 för vilka det krävs uppvisande av importlicens.

| b) | De fall och situationer då det inte krävs uppvisande av importlicens grundat på i synnerhet de berörda produkternas tullstatus, handelsordningar som ska följas, syftet med verksamheten, sökandes rättsliga status och berörda kvantiteter. |
| --- | --- |

b)

De fall och situationer då det inte krävs uppvisande av importlicens grundat på i synnerhet de berörda produkternas tullstatus, handelsordningar som ska följas, syftet med verksamheten, sökandes rättsliga status och berörda kvantiteter.

2.   För att fastställa de viktigaste delarna i importlicenssystemet får kommissionen genom delegerade akter
  som antagits i enlighet med artikel 321

| a) | fastställa vilka rättigheter och skyldigheter licensen medför, dess rättsverkan, inbegripet möjligheten till en tolerans när det gäller att fullgöra importskyldigheten, samt uppgift om produkternas ursprung och härkomst i de fall detta är obligatoriskt, |
| --- | --- |

a)

fastställa vilka rättigheter och skyldigheter licensen medför, dess rättsverkan, inbegripet möjligheten till en tolerans när det gäller att fullgöra importskyldigheten, samt uppgift om produkternas ursprung och härkomst i de fall detta är obligatoriskt,

| b) | föreskriva att det för utfärdande av en licens eller övergång till fri omsättning krävs uppvisande av ett dokument utfärdat av ett tredjeland eller en enhet som bland annat bekräftar produkternas ursprung, äkthet och kvalitetsegenskaper, |
| --- | --- |

b)

föreskriva att det för utfärdande av en licens eller övergång till fri omsättning krävs uppvisande av ett dokument utfärdat av ett tredjeland eller en enhet som bland annat bekräftar produkternas ursprung, äkthet och kvalitetsegenskaper,

| c) | anta regler för överföring av licensen eller, om nödvändigt, restriktioner för denna överförbarhet, |
| --- | --- |

c)

anta regler för överföring av licensen eller, om nödvändigt, restriktioner för denna överförbarhet,

| d) | anta de regler som krävs för att licenssystemet ska bli tillförlitligt och effektivt och för de situationer då det krävs särskilt administrativt bistånd mellan medlemsstaterna för att förhindra eller hantera fall av bedrägeri och oegentligheter, |
| --- | --- |

d)

anta de regler som krävs för att licenssystemet ska bli tillförlitligt och effektivt och för de situationer då det krävs särskilt administrativt bistånd mellan medlemsstaterna för att förhindra eller hantera fall av bedrägeri och oegentligheter,

| e) | fastställa de fall och situationer då det inte krävs ställande av säkerhet. |
| --- | --- |

e)

fastställa de fall och situationer då det inte krävs ställande av säkerhet.

Artikel 239

Genomförandebefogenheter

Kommissionen ska genom genomförandeakter
  i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 323.1a
  anta alla de åtgärder som krävs för detta avsnitt, inbegripet regler om

| a) | inlämnande av ansökningar och utfärdande av licenser, och deras användning, |
| --- | --- |

a)

inlämnande av ansökningar och utfärdande av licenser, och deras användning,

| b) | licensernas giltighetstid och storleken på den säkerhet som ska ställas, |
| --- | --- |

b)

licensernas giltighetstid och storleken på den säkerhet som ska ställas,

| c) | vilka bevis som ska uppvisas för att säkra att kraven kopplade till användningen av licenserna har uppfyllts, |
| --- | --- |

c)

vilka bevis som ska uppvisas för att säkra att kraven kopplade till användningen av licenserna har uppfyllts,

| d) | utfärdandet av ersättningslicenser och duplikat av licenser, |
| --- | --- |

d)

utfärdandet av ersättningslicenser och duplikat av licenser,

| e) | medlemsstaternas licensbehandling och det informationsutbyte som krävs för att förvalta systemet. |
| --- | --- |

e)

medlemsstaternas licensbehandling och det informationsutbyte som krävs för att förvalta systemet.

Avsnitt II

Importtullar och importavgifter

Artikel 240

Importtullar

Om inte annat föreskrivs i denna förordning, ska importtullsatserna i Gemensamma tulltaxan tillämpas på de produkter som anges i artikel 1.

Artikel 241

Beräkning av importtullar för spannmål

1.   Utan hinder av artikel 240 ska importtullen för produkter som omfattas av KN-numren 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (vanligt vete av hög kvalitet), 1002 00 00, 1005 10 90, 1005 90 00 samt 1007 00 90, utom hybrider för utsäde, motsvara det interventionspris som gäller för sådana produkter vid import och ökas med 55 % minus det cif-importpris som gäller för sändningen i fråga. Tullen får dock inte överstiga den normala tullsatsen såsom den fastställts på grundval av den kombinerade nomenklaturen.

2.   Den importtull som avses i punkt 1 ska beräknas av kommissionen, genom genomförandeakter och utan bistånd av den kommitté som avses i artikel 323.1

  som antagits utan tillämpning av artikel 323
  , på grundval av representativa cif-importpriser som ska upprättas regelbundet för de produkter som avses i samma punkt.

Artikel 242

Beräkning av importtullar för råris

1.   Utan hinder av artikel 240 ska kommissionen, genom genomförandeakter och utan bistånd av den kommitté som avses i artikel 323.1

  som antagits utan tillämpning av artikel 323
  , fastställa importtullen på råris enligt KN-nummer 1006 20 inom tio dagar från utgången av den berörda referensperioden i enlighet med punkt 1 i bilaga XV.

Kommissionen ska, genom genomförandeakter och utan bistånd av den kommitté som avses i artikel 323.1

  som antagits utan tillämpning av artikel 323
  , fastställa en ny tillämplig tull om de beräkningar som gjorts genom tillämpning av nämnda bilaga leder till att tullen ändras. Till dess att en ny tillämplig tull fastställs ska den tidigare fastställda tullsatsen tillämpas.

2.   För beräkningen av den import som avses i punkt 1 i bilaga XV ska hänsyn tas till de kvantiteter för vilka importlicenser för råris enligt KN-nummer 1006 20 har utfärdats under motsvarande referensperiod, med undantag av de importlicenser för basmatiris som avses i artikel 243.

3.   Den årliga referenskvantiteten ska vara 449 678 ton. Delreferenskvantiteten för ett regleringsår ska motsvara hälften av den årliga referenskvantiteten.

Artikel 243

Beräkning av importtullar för basmatiris

Utan hinder av artikel 240 ska för råris av sorterna basmati enligt KN-nummer 1006 20 17 och 1006 20 98 som förtecknas i bilaga XVII, nolltullsats användas enligt de villkor som fastställs av kommissionen genom delegerade akter och genomförandeakter i enlighet med artiklarna 249 och 250.

Artikel 244

Beräkning av importtullar för slipat ris

1.   Utan hinder av artikel 240 ska kommissionen, genom genomförandeakter och utan bistånd av den kommitté som avses i artikel 323.1

  som antagits utan tillämpning av artikel 323
  , fastställa tullen på helt eller delvis slipat ris enligt KN-nummer 1006 30 inom tio dagar från utgången av den berörda referensperioden i enlighet med punkt 2 i bilaga XV.

Kommissionen ska, genom genomförandeakter och utan bistånd av den kommitté som avses i artikel 323.1

  som antagits utan tillämpning av artikel 323
  , fastställa en ny tillämplig tull om de beräkningar som gjorts genom tillämpning av nämnda bilaga leder till att tullen ändras. Till dess att en ny tillämplig tull fastställs ska den tidigare fastställda tullsatsen tillämpas.

2.   Beräkningen av import enligt punkt 2 i bilaga XV ska ske med beaktande av de kvantiteter för vilka importlicenser för helt eller delvis slipat ris enligt KN-nummer 1006 30 utfärdats under den motsvarande referensperioden.

Artikel 245

Beräkning av importtullar för brutet ris

Utan hinder av artikel 240 ska importtullen för brutet ris enligt KN-nummer 1006 40 00 vara 65 euro per ton.

Artikel 246

Ingångspris för sektorerna för frukt och grönsaker samt bearbetad frukt och bearbetade grönsaker

1.   Om tillämpningen av tullsatsen i den gemensamma tulltaxan är avhängig ingångspriset på det importerade partiet, ska riktigheten av detta pris kontrolleras med hjälp av ett importschablonvärde, som ska fastställas av kommissionen, genom genomförandeakter och utan bistånd av den kommitté som avses i artikel 323.1

  som antagits utan tillämpning av artikel 323
  , för varje produkt och ursprung, på grundval av det vägda genomsnittet av priserna för produkten på de representativa importmarknaderna i medlemsstaterna eller, i förekommande fall, på andra marknader.

Särskilda bestämmelser får dock antas av kommissionen genom genomförandeakter
  som antagits i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 323.1a
  i syfte att kontrollera ingångspriset på produkter som huvudsakligen importeras för att bearbetas.

2.   Om det anmälda ingångspriset för det aktuella partiet är högre än schablonimportvärdet, ökat med en marginal som ska fastställas av kommissionen genom genomförandeakter
  som antagits i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 323.1a
  och som inte får överstiga schablonimportvärdet med mer än 10 %, ska en säkerhet som är lika med den importtull som fastställs på grundval av schablonimportvärdet krävas.

3.   Om ingångspriset för det berörda partiet inte deklareras vid själva förtullningen ska den tillämpliga tullsatsen enligt Gemensamma tulltaxan vara avhängig importschablonvärdet eller bestämmas med tillämpning av relevanta bestämmelser i tullagstiftningen enligt villkor som ska fastställas av kommissionen genom delegerade akter och genomförandeakter i enlighet med artiklarna 249 och 250.

Artikel 247

Tilläggsimporttullar

1.   Kommissionen får genom genomförandeakter
  som antagits i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 323.1a
  fastställa för vilka produkter från sektorerna för spannmål, ris, socker, frukt och grönsaker, bearbetad frukt och bearbetade grönsaker, nöt- och kalvkött, mjölk och mjölkprodukter, griskött, får- och getkött, ägg, fjäderfäkött och bananer samt druvsaft och druvmust en tilläggstull enligt den tullsats som fastställs i artiklarna 240–246 ska tas ut vid import i syfte att förhindra eller motverka de negativa effekter för unionsmarknaden som kan bli följden av sådan import om

| a) | importen sker till ett pris som understiger det pris som unionen har anmält till Världshandelsorganisationen (”utlösande pris”) eller |
| --- | --- |

a)

importen sker till ett pris som understiger det pris som unionen har anmält till Världshandelsorganisationen (”utlösande pris”) eller

| b) | importvolymen överskrider en viss nivå (”utlösande volym”). |
| --- | --- |

b)

importvolymen överskrider en viss nivå (”utlösande volym”).

Den utlösande volymen ska grunda sig på marknadstillträdesnivån, i tillämpliga fall definierad som importen i procent av motsvarande inhemska konsumtion de föregående tre åren.

2.   Om det är osannolikt att importen kommer att störa unionsmarkanden eller om effekterna skulle bli oproportionella i förhållande till det avsedda syftet, ska inga tilläggsimporttullar tillämpas.

3.   Vid tillämpning av punkt 1 a ska importpriserna fastställas på grundval av cif-importpriset för den aktuella sändningen.

Cif-importpriset ska för detta ändamål kontrolleras mot de representativa priserna för produkten på världsmarknaden eller på unionens importmarknad för den produkten.

4.   Kommissionen får, genom genomförandeakter och utan bistånd av den kommitté som avses i artikel 323.1

  som antagits utan tillämpning av artikel 323
  , fastställa de representativa priserna och utlösande volymerna för att kunna tillämpa tilläggsimporttullar inom ramen för de regler som antagits i enlighet med artikel 250 d.

Artikel 248

Befrielse från importtullar inom sockersektorn

Kommissionen får genom genomförandeakter
  som antagits i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 323.1a
  helt eller delvis tillfälligt avskaffa importtullarna för vissa kvantiteter av följande produkter för att säkerställa den försörjning som krävs för tillverkning av sådana produkter som avses i artikel 55.2:

| a) | Socker enligt KN-nummer 1701. |
| --- | --- |

a)

Socker enligt KN-nummer 1701.

| b) | Isoglukos enligt KN-nummer 1702 30 10, 1702 40 10, 1702 60 10 och 1702 90 30. |
| --- | --- |

b)

Isoglukos enligt KN-nummer 1702 30 10, 1702 40 10, 1702 60 10 och 1702 90 30.

Artikel 249

Delegerade befogenheter

1.   För att garantera att aktörerna fullgör sina åtaganden får kommissionen genom delegerade akter
  i enlighet med artikel 321
  föreskriva att det ska ställas en säkerhet vid import av särskilda spannmålstyper av hög kvalitet och basmatiris.

2.   För att garantera att ordningen för basmatiris fungerar tillfredsställande får kommissionen genom delegerade akter
  som antagits i enlighet med artikel 321
  fastställa ytterligare krav som aktörerna ska uppfylla för att få lämna in en ansökan om importlicens enligt artikel 243.

3.   För att ta hänsyn till de särdrag som kännetecknar spannmålssektorn ska kommissionen genom delegerade akter
  som antagits i enlighet med artikel 321
  fastställa vilka minimikrav på kvalitet som ska vara uppfyllda för att en nedsättning av importtullen ska kunna beviljas.

Artikel 250

Genomförandebefogenheter

Kommissionen får genom genomförandeakter
  som antagits i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 323.1a
  anta bestämmelser

| a) | när det gäller artikel 241, som rör






  i) | de prisnoteringar som ska beaktas, |
| --- | --- | --- |

a)

när det gäller artikel 241, som rör

i)

de prisnoteringar som ska beaktas,

| ii) | möjligheten, när så krävs i specifika fall, att meddela aktörerna gällande tullar innan de berörda sändningarna anländer, |
| --- | --- |

ii)

möjligheten, när så krävs i specifika fall, att meddela aktörerna gällande tullar innan de berörda sändningarna anländer,

| b) | som rör de regler som är nödvändiga för att kontrollera korrekt tillämpning av de tullar som avses i artikel 243, varvid de importerade produkternas egenskaper och kvalitet ska kontrolleras, och vilka åtgärder som ska vidtas då det uppstår särskilda svårigheter vid tillämpningen av ordningen, |
| --- | --- |

b)

som rör de regler som är nödvändiga för att kontrollera korrekt tillämpning av de tullar som avses i artikel 243, varvid de importerade produkternas egenskaper och kvalitet ska kontrolleras, och vilka åtgärder som ska vidtas då det uppstår särskilda svårigheter vid tillämpningen av ordningen,

| c) | när det gäller artikel 246, regler som rör beräkningen av importschablonvärdet, prisrapporteringen, identifieringen av representativa marknader och ingångspriset, |
| --- | --- |

c)

när det gäller artikel 246, regler som rör beräkningen av importschablonvärdet, prisrapporteringen, identifieringen av representativa marknader och ingångspriset,

| d) | när det gäller artikel 247, ytterligare regler som är nödvändiga för tillämpningen av punkt 1 i den artikeln, |
| --- | --- |

d)

när det gäller artikel 247, ytterligare regler som är nödvändiga för tillämpningen av punkt 1 i den artikeln,

| e) | för att kontrollera de importerade produkternas egenskaper och kvalitet. |
| --- | --- |

e)

för att kontrollera de importerade produkternas egenskaper och kvalitet.

Avsnitt III

Förvaltning av importkvoter

Artikel 251

Tullkvoter

1.   Tullkvoter för import av produkter som avses i artikel 1 och som följer av avtal som ingåtts i enlighet med artikel 218 i fördraget eller av någon annan akt som antagits i enlighet med artikel 43.2 i fördraget ska öppnas och förvaltas av kommissionen genom delegerade akter och genomförandeakter i enlighet med artiklarna 253, 254 och 255.

2.   Tullkvoterna ska förvaltas på ett sätt som inte leder till diskriminering mellan berörda aktörer, genom att en av följande metoder eller en kombination av dem eller någon annan lämplig metod används:

| a) | En metod som är grundad på i vilken ordningsföljd ansökningarna inkommer (metoden ”först till kvarn”). |
| --- | --- |

a)

En metod som är grundad på i vilken ordningsföljd ansökningarna inkommer (metoden ”först till kvarn”).

| b) | En metod enligt vilken kvoter fördelas i proportion till de begärda kvantiteterna enligt inkomna ansökningar (metoden ”samtidig behandling”). |
| --- | --- |

b)

En metod enligt vilken kvoter fördelas i proportion till de begärda kvantiteterna enligt inkomna ansökningar (metoden ”samtidig behandling”).

| c) | En metod grundad på traditionella handelsflöden (metoden ”traditionella/nya mönster”). |
| --- | --- |

c)

En metod grundad på traditionella handelsflöden (metoden ”traditionella/nya mönster”).

3.   Metoderna ska där så är lämpligt lägga vederbörlig vikt vid försörjningsbehoven på unionsmarknaden och behovet av att säkra marknadens jämvikt.

Artikel 252

Särskilda regler

1.   När det gäller den importkvot om 54 703 ton fryst nöt- och kalvkött enligt KN-nummer 0202 20 30, 0202 30 och 0206 29 91 som är avsett för bearbetning, får Europaparlamentet och rådet, i enlighet med det förfarande som fastställs i artikel 43.2 i fördraget, fastställa att hela eller del av kvoten ska omfatta motsvarande kvantiteter kvalitetskött och därvid använda en omräkningsfaktor på 4,375.

2.   När det gäller tullkvoter för import till Spanien av 2 000 000 ton majs och 300 000 ton sorghum samt tullkvoter för import till Portugal av 500 000 ton majs ska de regler som avses i artikel 253 även omfatta bestämmelser för att genomföra tullkvotimporten och, där så är lämpligt, offentlig lagring av de kvantiteter som de berörda medlemsstaternas utbetalande organ importerat och avsättningen av kvantiteterna på dessa medlemsstaters marknader.

Artikel 253

Delegerade befogenheter

1.   För att garantera lika tillgång till de tillgängliga kvantiteterna och lika behandling av aktörerna inom importtullkvoten får kommissionen genom delegerade akter
  som antagits i enlighet med artikel 321

| a) | fastställa de villkor och stödberättigandekrav som aktörerna ska uppfylla för att få lämna in en ansökan inom importtullkvoten; enligt bestämmelserna i fråga får det ställas krav på minimierfarenhet inom handel med tredjeländer och likställda territorier, eller inom tillverkningsverksamhet, uttryckt i minimikvantitet och tidsperiod inom en viss marknadssektor; bestämmelserna kan innehålla särskilda regler som passar behoven och gällande praxis i en viss sektor, särskilt när det gäller bearbetningsindustrins användningsområden och behov, |
| --- | --- |

a)

fastställa de villkor och stödberättigandekrav som aktörerna ska uppfylla för att få lämna in en ansökan inom importtullkvoten; enligt bestämmelserna i fråga får det ställas krav på minimierfarenhet inom handel med tredjeländer och likställda territorier, eller inom tillverkningsverksamhet, uttryckt i minimikvantitet och tidsperiod inom en viss marknadssektor; bestämmelserna kan innehålla särskilda regler som passar behoven och gällande praxis i en viss sektor, särskilt när det gäller bearbetningsindustrins användningsområden och behov,

| b) | anta bestämmelser om överföring av rättigheter mellan aktörer och när så behövs om överföringsbegränsningar inom förvaltningen av importtullkvoten. |
| --- | --- |

b)

anta bestämmelser om överföring av rättigheter mellan aktörer och när så behövs om överföringsbegränsningar inom förvaltningen av importtullkvoten.

2.   För att säkerställa att aktörerna fullgör sina skyldigheter och för att garantera att unionens avtal eller åtaganden tillämpas, får kommissionen genom delegerade akter
  som antagits i enlighet med artikel 321

| a) | föreskriva att det för att ta del av importtullkvoten krävs ställande av en säkerhet, |
| --- | --- |

a)

föreskriva att det för att ta del av importtullkvoten krävs ställande av en säkerhet,

| b) | anta de regler som är nödvändiga för att licenssystemet ska vara tillförlitligt och effektivt, i de fall det krävs särskilt administrativt bistånd mellan medlemsstaterna, inbegripet

  och
  bestämmelser om medlemsstaternas skyldighet att lämna data och information, |
| --- | --- |

b)

anta de regler som är nödvändiga för att licenssystemet ska vara tillförlitligt och effektivt, i de fall det krävs särskilt administrativt bistånd mellan medlemsstaterna, inbegripet

  och
  bestämmelser om medlemsstaternas skyldighet att lämna data och information,

| c) | anta regler för att förebygga bedrägeri och oegentligheter, i vilka det bland annat föreskrivs betalning av särskilda straffavgifter och utestängning av de berörda aktörerna från att delta i tullkvoten i proportion till de bedrägerier och oegentligheter som har konstaterats. |
| --- | --- |

c)

anta regler för att förebygga bedrägeri och oegentligheter, i vilka det bland annat föreskrivs betalning av särskilda straffavgifter och utestängning av de berörda aktörerna från att delta i tullkvoten i proportion till de bedrägerier och oegentligheter som har konstaterats.

Artikel 254

Genomförandebefogenheter

1.   Kommissionen ska genom genomförandeakter
  som antagits i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 323.1a
  föreskriva

| a) | årliga tullkvoter, vilka vid behov fördelas på lämpligt sätt över året, och fastställa vilken förvaltningsmetod som ska användas, |
| --- | --- |

a)

årliga tullkvoter, vilka vid behov fördelas på lämpligt sätt över året, och fastställa vilken förvaltningsmetod som ska användas,

| b) | regler för tillämpningen av de särskilda bestämmelserna i avtalet eller i den akt genom vilken importordningen antas, särskilt i de fall det krävs rörande






  i) | garantier för produktens art, härkomst och ursprung, |
| --- | --- | --- |

b)

regler för tillämpningen av de särskilda bestämmelserna i avtalet eller i den akt genom vilken importordningen antas, särskilt i de fall det krävs rörande

i)

garantier för produktens art, härkomst och ursprung,

| ii) | erkännande av de dokument som används för att kontrollera de garantier som avses i led i, |
| --- | --- |

ii)

erkännande av de dokument som används för att kontrollera de garantier som avses i led i,

| iii) | uppvisande av ett dokument utfärdat av exportlandet, |
| --- | --- |

iii)

uppvisande av ett dokument utfärdat av exportlandet,

| iv) | bestämmelse och användning, |
| --- | --- |

iv)

bestämmelse och användning,

| c) | licensernas eller tillståndens giltighetstid, |
| --- | --- |

c)

licensernas eller tillståndens giltighetstid,

| d) | säkerhetens storlek, |
| --- | --- |

d)

säkerhetens storlek,

| e) | regler om offentliggörande av information och meddelanden. |
| --- | --- |

e)

regler om offentliggörande av information och meddelanden.

2.   Kommissionen får genom genomförandeakter
  som antagits i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 323.1a
  föreskriva

| a) | användning av licenser och, när så krävs, särskilda regler rörande särskilt de villkor

  förfarandena för inlämning av

  på vilka ansökningar om import ska lämnas in och
  beviljande av
  tillstånd beviljas inom tullkvoten, [Ändr. 30] |
| --- | --- |

a)

användning av licenser och, när så krävs, särskilda regler rörande särskilt de villkor

  förfarandena för inlämning av

  på vilka ansökningar om import ska lämnas in och
  beviljande av
  tillstånd beviljas inom tullkvoten, [Ändr. 30]

| b) | övervakning av importordningen. |
| --- | --- |

b)

övervakning av importordningen.

Artikel 255

Genomförandeakter som ska antas utan bistånd av den kommitté som avses i artikel 323.1

  utan tillämpning av artikel 323

1.   Kommissionen ska, genom genomförandeakter och utan bistånd av den kommitté som avses i artikel 323.1

  utan tillämpning av artikel 323
  , anta bestämmelser för att hantera den process som garanterar att de kvantiteter som är tillgängliga inom importtullkvoten inte överskrids, särskilt genom att fastställa en tilldelningskoefficient för varje tillämpning när de tillgängliga kvantiteterna har nåtts, avvisa ansökningar som ännu inte avgjorts och när så krävs avbryta inlämnandet av ansökningar.

2.   Kommissionen får genom genomförandeakter och utan bistånd av den kommitté som avses i artikel 323.1

  utan tillämpning av artikel 323
  anta bestämmelser om omfördelning av outnyttjade kvantiteter.

Avsnitt IV

Särskilda bestämmelser för vissa produkter

Underavsnitt I

Särskilda bestämmelser för import avseende sektorerna för spannmål och ris

Artikel 256

Import av blandningar av olika spannmål

Importtullen för blandningar av spannmål som avses i leden a och b i del I i bilaga I ska fastställas enligt följande:

| a) | När blandningen består av två sådana spannmålsslag ska importtullen vara den som tillämpas






  i) | för det viktmässigt dominerande spannmålsslaget i blandningen, om detta utgör minst 90 % av blandningens vikt, |
| --- | --- | --- |

a)

När blandningen består av två sådana spannmålsslag ska importtullen vara den som tillämpas

i)

för det viktmässigt dominerande spannmålsslaget i blandningen, om detta utgör minst 90 % av blandningens vikt,

| ii) | för det spannmålsslag i blandningen som är belagt med den högsta importtullen, om inget av de två ingående spannmålsslagen utgör minst 90 % av blandningens vikt. |
| --- | --- |

ii)

för det spannmålsslag i blandningen som är belagt med den högsta importtullen, om inget av de två ingående spannmålsslagen utgör minst 90 % av blandningens vikt.

| b) | I det fall blandningen består av fler än två sådana spannmålsslag och flera spannmålslag var för sig utgör mer än 10 % av blandningens vikt, ska den högsta av de importtullar som gäller för dessa spannmålsslag tillämpas för blandningen, även när importtullen är densamma för två eller flera av de ingående spannmålen.
  Om endast ett spannmålsslag utgör mer än 10 % av blandningens vikt, ska den importavgift som gäller för detta spannmålsslag tillämpas. |
| --- | --- |

b)

I det fall blandningen består av fler än två sådana spannmålsslag och flera spannmålslag var för sig utgör mer än 10 % av blandningens vikt, ska den högsta av de importtullar som gäller för dessa spannmålsslag tillämpas för blandningen, även när importtullen är densamma för två eller flera av de ingående spannmålen.

Om endast ett spannmålsslag utgör mer än 10 % av blandningens vikt, ska den importavgift som gäller för detta spannmålsslag tillämpas.

| c) | I samtliga fall som inte täcks av leden a och b ska den högsta av de importtullar som gäller för de spannmålsslag som ingår i den berörda blandningen tillämpas, även när importtullen är densamma för två eller flera av de ingående spannmålsslagen. |
| --- | --- |

c)

I samtliga fall som inte täcks av leden a och b ska den högsta av de importtullar som gäller för de spannmålsslag som ingår i den berörda blandningen tillämpas, även när importtullen är densamma för två eller flera av de ingående spannmålsslagen.

Artikel 257

Import av blandningar av spannmål och ris

För blandningar sammansatta av ett eller flera spannmålsslag som omfattas av leden a och b i del I i bilaga I samt av en eller flera produkter som omfattas leden a och b i del II i bilaga I, ska den importtull tillämpas som gäller för det spannmålsslag eller den produkt i blandningen som omfattas av den högsta importtullen.

Artikel 258

Import av blandningar av ris

För blandningar som består antingen av ris som kan hänföras till olika bearbetningsgrupper eller bearbetningsled, eller av å ena sidan ris som kan hänföras till en eller flera olika bearbetningsgrupper eller ett eller flera bearbetningsled, och å andra sidan brutet ris, ska den importavgift tillämpas som gäller

| a) | för den viktmässigt dominerande beståndsdelen, om denna utgör minst 90 % av blandningens vikt, |
| --- | --- |

a)

för den viktmässigt dominerande beståndsdelen, om denna utgör minst 90 % av blandningens vikt,

| b) | för den beståndsdel som är belagd med den högsta importavgiften, om ingen av beståndsdelarna utgör minst 90 % av blandningens vikt. |
| --- | --- |

b)

för den beståndsdel som är belagd med den högsta importavgiften, om ingen av beståndsdelarna utgör minst 90 % av blandningens vikt.

Artikel 259

Tullklassificeringens tillämplighet

När metoden för fastställande av importtull enligt artiklarna 256, 257 och 258 inte kan tillämpas, ska den tull som ska gälla för sådana blandningar som avses i de artiklarna fastställas genom blandningarnas tullklassificiering.

Underavsnitt II

Importsystem för socker

Artikel 260

Traditionellt försörjningsbehov för raffinering

1.   Ett traditionellt försörjningsbehov av socker för raffinering för unionen ska fastställas till 2 489 735 ton per regleringsår, uttryckt i vitt socker.

2.   Den enda anläggningen för bearbetning av sockerbetor i drift 2005 i Portugal bedöms vara ett heltidsraffinaderi.

3.   Importlicenser för socker för raffinering får endast utfärdas till heltidsraffinaderier, förutsatt att de berörda kvantiteterna inte överstiger de kvantiteter som får importeras inom ramen för det traditionella försörjningsbehovet enligt punkt 1. Licenserna får endast överföras mellan heltidsraffinaderier och upphör att gälla i slutet av det regleringsår för vilket de utfärdats.

Denna punkt ska tillämpas under de första tre månaderna av varje regleringsår.

Artikel 261

Delegerade befogenheter

För att säkerställa att importerat socker avsett för raffinering raffineras i enlighet med detta underavsnitt får kommissionen genom delegerade akter
  som antagits i enlighet med artikel 321
  anta

| a) | vissa definitioner som behövs för att det importsystem som avses i artikel 260 ska fungera, |
| --- | --- |

a)

vissa definitioner som behövs för att det importsystem som avses i artikel 260 ska fungera,

| b) | de villkor och stödberättigandekrav som en aktör måste uppfylla för att få lämna in en ansökan om importlicens, inbegripet ställandet av säkerhet, |
| --- | --- |

b)

de villkor och stödberättigandekrav som en aktör måste uppfylla för att få lämna in en ansökan om importlicens, inbegripet ställandet av säkerhet,

| c) | regler om administrativa sanktioner. |
| --- | --- |

c)

regler om administrativa sanktioner.

Artikel 262

Genomförandebefogenheter

Kommissionen får genom genomförandeakter
  som antagits i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 323.1a
  anta de regler som är nödvändiga med avseende på vilka bevis och dokument som ska läggas fram med avseende på aktörernas, och i synnerhet heltidsraffinaderiernas, importkrav och importskyldigheter.

Underavsnitt III

Särskilda bestämmelser för import av hampa

Artikel 263

Import av hampa

1.   Nedanstående produkter får endast importeras till unionen om följande villkor är uppfyllda:

| a) | Oberedd mjukhampa enligt KN-nummer 5302 10 00 ska uppfylla de villkor som anges i artikel 39 i förordning (EG) nr 73/2009. |
| --- | --- |

a)

Oberedd mjukhampa enligt KN-nummer 5302 10 00 ska uppfylla de villkor som anges i artikel 39 i förordning (EG) nr 73/2009.

| b) | Olika sorter hampfrön avsedda för utsäde enligt KN-nummer ex 1207 99 15 ska åtföljas av ett bevis om att tetrahydrokannabinolhalten inte överstiger den som fastställs i artikel 39 i förordning (EG) nr 73/2009. |
| --- | --- |

b)

Olika sorter hampfrön avsedda för utsäde enligt KN-nummer ex 1207 99 15 ska åtföljas av ett bevis om att tetrahydrokannabinolhalten inte överstiger den som fastställs i artikel 39 i förordning (EG) nr 73/2009.

| c) | Andra hampfrön än sådana som är avsedda för utsäde enligt KN-nummer 1207 99 91 får endast importeras av importörer godkända av medlemsstaten, i avsikt att säkerställa att de inte kommer att användas för utsäde. |
| --- | --- |

c)

Andra hampfrön än sådana som är avsedda för utsäde enligt KN-nummer 1207 99 91 får endast importeras av importörer godkända av medlemsstaten, i avsikt att säkerställa att de inte kommer att användas för utsäde.

2.   Utan att det påverkar eventuella särskilda bestämmelser som kan komma att antas av kommissionen genom genomförandeakter i enlighet med artikel 318, ska import till unionen av sådana produkter som anges i punkt 1 a och 1 b kontrolleras för att fastställa om villkoren i punkt 1 är uppfyllda.

3.   Denna artikel ska inte påverka tillämpningen av mer restriktiva bestämmelser som medlemsstaterna kan ha antagit i enlighet med fördraget och med de åtaganden som följer av Världshandelsorganisationens avtal om jordbruk.

Underavsnitt IV

Särskilda bestämmelser för import av humle

Artikel 264

Import av humle

1.   Produkter inom humlesektorn får endast importeras från tredjeländer om deras kvalitetsegenskaper minst motsvarar dem som föreskrivits för liknande produkter som skördats inom unionen eller som är framställda av sådana produkter.

2.   Produkter ska anses motsvara den standard som avses i punkt 1 om de åtföljs av ett intyg som utfärdats av myndigheterna i ursprungslandet och som godkänts som likvärdigt med det intyg som avses i artikel 117 i förordning (EG) nr 1234/2007.

För humlepulver, lupulinberikat humlepulver, humleextrakt och humleblandningar får intyget endast godkännas som likvärdigt med ett certifikat om alfasyrahalten i dessa produkter inte är lägre än halten i det humle ur vilket de utvinns.

3.   För att minimera den administrativa bördan får kommissionen genom delegerade akter
  som antagits i enlighet med artikel 321
  fastställa villkor för när kraven på intyg om likvärdighet och märkning av förpackningar inte gäller.

4.   Kommissionen ska genom genomförandeakter
  i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 323.1a
  anta regler för denna artikel, inbegripet regler om erkännande av intyg om likvärdighet och om kontroll av humleimport.

Avsnitt V

Skyddsåtgärder och aktiv förädling

Artikel 265

Skyddsåtgärder

1.   Skyddsåtgärder mot import till unionen ska, om inte annat följer av punkt 3, vidtas av kommissionen i enlighet med rådets förordningar (EG) nr 260/2009 (49) och (EG) nr 625/2009 (50).

2.   Om inte annat föreskrivs i andra rättsakter utfärdade av Europaparlamentet och rådet eller någon annan rådsakt ska sådana säkerhetsåtgärder mot import till unionen som föreskrivs i internationella avtal som ingåtts i enlighet med artikel 218 i fördraget vidtas av kommissionen i enlighet med punkt 3.

3.   Kommissionen får genom genomförandeakter
  som antagits i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 323.1a
  vidta åtgärder enligt punkterna 1 och 2 på begäran av en medlemsstat eller på eget initiativ. Om kommissionen får en begäran från en medlemsstat ska den fatta beslut därom genom genomförandeakter
  som antagits i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 323.1a
  inom fem arbetsdagar efter det att begäran togs emot. I nödfall ska kommissionen fatta ett beslut i enlighet med artikel 323.2.

Medlemsstaterna ska genast underrättas om de antagna åtgärderna, vilka ska börja tillämpas omedelbart.

4.   Unionens skyddsåtgärder som antagits i enlighet med punkt 3 ska återkallas eller ändras av kommissionen genom genomförandeakter
  som antagits i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 323.1a
  . I nödfall ska kommissionen fatta ett beslut i enlighet med artikel 323.2.

Artikel 266

Upphörande med förädling och aktiv förädling

1.   Om unionsmarknaden störs eller sannolikt kommer att störas genom system för förädling eller aktiv förädling, får kommissionen genom genomförandeakter
  som antagits i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 323.1a
  , på begäran av en medlemsstat eller på eget initiativ, helt eller delvis upphäva tillämpningen av system för förädling eller aktiv förädling för produkter inom sektorerna för spannmål, ris, socker, olivolja och bordsoliver, frukt och grönsaker, bearbetad frukt och bearbetade grönsaker, vin, nöt- och kalvkött, mjölk och mjölkprodukter, griskött, får- och getkött, ägg, fjäderfäkött och jordbruksetylalkohol. Om kommissionen får en begäran från en medlemsstat ska den fatta beslut därom genom genomförandeakter
  som antagits i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 323.1a
  inom fem arbetsdagar efter det att begäran togs emot. I nödfall ska kommissionen fatta ett beslut i enlighet med artikel 323.2.

Medlemsstaterna ska genast underrättas om de antagna åtgärderna, vilka ska börja tillämpas omedelbart.

2.   I den mån som krävs för att den gemensamma marknadsordningen ska fungera tillfredsställande, får Europaparlamentet och rådet i enlighet med förfarandet i artikel 43.2 i fördraget helt eller delvis förbjuda tillämpningen av systemet för aktiv förädling för de produkter som avses i punkt 1.

KAPITEL III

Export

Avsnitt I

Exportlicenser

Artikel 267

Exportlicenser

1.   Utan att det påverkar fall där det krävs exportlicenser i enlighet med denna förordning, får det beslutas att export från unionen av en eller flera produkter inom följande sektorer ska ske mot uppvisande av exportlicens, varvid hänsyn ska tas till om det finns behov av exportlicenser för att förvalta de berörda marknaderna och, i synnerhet, för att övervaka exporten av produkterna i fråga:

| a) | spannmål, |
| --- | --- |

a)

spannmål,

| b) | ris, |
| --- | --- |

b)

ris,

| c) | socker, |
| --- | --- |

c)

socker,

| d) | olivolja och bordsoliver, när det gäller olivolja enligt led a i del VII i bilaga I, |
| --- | --- |

d)

olivolja och bordsoliver, när det gäller olivolja enligt led a i del VII i bilaga I,

| e) | frukt och grönsaker, |
| --- | --- |

e)

frukt och grönsaker,

| f) | bearbetad frukt och bearbetade grönsaker, |
| --- | --- |

f)

bearbetad frukt och bearbetade grönsaker,

| g) | vin, |
| --- | --- |

g)

vin,

| h) | nöt- och kalvkött, |
| --- | --- |

h)

nöt- och kalvkött,

| i) | mjölk och mjölkprodukter, |
| --- | --- |

i)

mjölk och mjölkprodukter,

| j) | griskött, |
| --- | --- |

j)

griskött,

| k) | får- och getkött, |
| --- | --- |

k)

får- och getkött,

| l) | ägg, |
| --- | --- |

l)

ägg,

| m) | fjäderfäkött, |
| --- | --- |

m)

fjäderfäkött,

| n) | jordbruksetylalkohol. |
| --- | --- |

n)

jordbruksetylalkohol.

2.   Artiklarna 234, 235 och 236 ska gälla i tillämpliga delar.

Artikel 268

Delegerade befogenheter

1.   Kommissionen får, för att ta hänsyn till utvecklingen i handeln och på marknaden, de berörda marknadernas behov och om nödvändigt för att övervaka exporten av produkterna i fråga, fastställa följande genom delegerade akter
  som antagits i enlighet med artikel 321
  :

| a) | Förteckningen över de produkter inom de sektorer som avses i artikel 267.1 för vilka det krävs uppvisande av exportlicens. |
| --- | --- |

a)

Förteckningen över de produkter inom de sektorer som avses i artikel 267.1 för vilka det krävs uppvisande av exportlicens.

| b) | De fall och situationer då det inte krävs uppvisande av exportlicens grundade på i synnerhet de berörda produkternas tullstatus, syftet med verksamheten, sökandes rättsliga status och berörda kvantiteter. |
| --- | --- |

b)

De fall och situationer då det inte krävs uppvisande av exportlicens grundade på i synnerhet de berörda produkternas tullstatus, syftet med verksamheten, sökandes rättsliga status och berörda kvantiteter.

2.   För att fastställa de viktigaste delarna i exportlicenssystemet får kommissionen genom delegerade akter
  som antagits i enlighet med artikel 321

| a) | fastställa vilka rättigheter och skyldigheter licensen medför, dess rättsverkan, inbegripet möjligheten till en tolerans när det gäller att fullgöra exportskyldigheten, samt uppgift om produkternas bestämmelseort i de fall detta är obligatorisk, |
| --- | --- |

a)

fastställa vilka rättigheter och skyldigheter licensen medför, dess rättsverkan, inbegripet möjligheten till en tolerans när det gäller att fullgöra exportskyldigheten, samt uppgift om produkternas bestämmelseort i de fall detta är obligatorisk,

| b) | anta regler för överföring av licensen eller, om nödvändigt, restriktioner för denna överförbarhet, |
| --- | --- |

b)

anta regler för överföring av licensen eller, om nödvändigt, restriktioner för denna överförbarhet,

| c) | anta de regler som krävs för att licenssystemet ska bli tillförlitligt och effektivt och för de situationer då det krävs särskilt administrativt bistånd mellan medlemsstaterna för att förhindra eller hantera fall av bedrägeri, |
| --- | --- |

c)

anta de regler som krävs för att licenssystemet ska bli tillförlitligt och effektivt och för de situationer då det krävs särskilt administrativt bistånd mellan medlemsstaterna för att förhindra eller hantera fall av bedrägeri,

| d) | fastställa de fall och situationer då det inte krävs ställande av säkerhet. |
| --- | --- |

d)

fastställa de fall och situationer då det inte krävs ställande av säkerhet.

Artikel 269

Genomförandebefogenheter

Kommissionen ska genom genomförandeakter
  i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 323.1a
  anta alla de regler som krävs för detta avsnitt, inbegripet regler om

| a) | inlämnande av ansökningar och utfärdande av licenser, och deras användning, |
| --- | --- |

a)

inlämnande av ansökningar och utfärdande av licenser, och deras användning,

| b) | licensernas giltighetstid och storleken på den säkerhet som ska ställas, |
| --- | --- |

b)

licensernas giltighetstid och storleken på den säkerhet som ska ställas,

| c) | vilka bevis som ska uppvisas för att säkra att kraven kopplade till användningen av licenserna har uppfyllts, |
| --- | --- |

c)

vilka bevis som ska uppvisas för att säkra att kraven kopplade till användningen av licenserna har uppfyllts,

| d) | utfärdandet av ersättningslicenser och duplikat av licenser, |
| --- | --- |

d)

utfärdandet av ersättningslicenser och duplikat av licenser,

| e) | medlemsstaternas licensbehandling och det informationsutbyte som krävs för att förvalta systemet. |
| --- | --- |

e)

medlemsstaternas licensbehandling och det informationsutbyte som krävs för att förvalta systemet.

Artikel 270

Genomförandeakter som ska antas utan bistånd av den kommitté som avses i artikel 323.1

  utan tillämpning av artikel 323

Kommissionen får, genom genomförandeakter och utan bistånd av den kommitté som avses i artikel 323.1

  som antagits utan tillämpning av artikel 323
  , begränsa de kvantiteter för vilka licenser får utfärdas, avvisa sökta kvantiteter och avbryta inlämnandet av ansökningar för att förvalta marknaden i de fall ansökningarna omfattar stora kvantiteter.

Avsnitt II

Exportbidrag

Artikel 271

Tillämpningsområde för exportbidrag

1.   I den mån som krävs för att möjliggöra export på grundval av prisnoteringar eller priser på världsmarknaden och inom de gränser som följer av avtal som ingåtts i enlighet med artikel 218 i fördraget, får skillnaden mellan dessa prisnoteringar eller priser och priserna i unionen utjämnas genom exportbidrag för

| a) | produkter inom följande sektorer som exporteras i obearbetad form:






  i) | spannmål, |
| --- | --- | --- |

a)

produkter inom följande sektorer som exporteras i obearbetad form:

i)

spannmål,

| ii) | ris, |
| --- | --- |

ii)

ris,

| iii) | socker, när det gäller produkter som anges i leden b, c, d och g i del III i bilaga I, |
| --- | --- |

iii)

socker, när det gäller produkter som anges i leden b, c, d och g i del III i bilaga I,

| iv) | nöt- och kalvkött, |
| --- | --- |

iv)

nöt- och kalvkött,

| v) | mjölk och mjölkprodukter, |
| --- | --- |

v)

mjölk och mjölkprodukter,

| vi) | griskött, |
| --- | --- |

vi)

griskött,

| vii) | ägg, |
| --- | --- |

vii)

ägg,

| viii) | fjäderfäkött, |
| --- | --- |

viii)

fjäderfäkött,

| b) | produkter som anges i led a i, ii, iii, v och vii som ska exporteras i form av sådana varor som förtecknas i bilagorna XVII och XVIII. |
| --- | --- |

b)

produkter som anges i led a i, ii, iii, v och vii som ska exporteras i form av sådana varor som förtecknas i bilagorna XVII och XVIII.

När det gäller mjölk och mjölkprodukter som exporteras i form av produkter som anges i del IV i bilaga XVII, får exportbidrag endast beviljas för produkter som anges i leden a–e och g i del XVI i bilaga I.

2.   Exportbidragen för produkter som exporteras i form av bearbetade varor enligt bilagorna XVII och XVIII får inte vara högre än de som tillämpas för samma produkter när de exporteras i obearbetad form.

3.   Om det är nödvändigt för att ta hänsyn till de särdrag som kännetecknar produktionen av vissa spritdrycker som framställs av spannmål, inbegripet deras långa mognadslagring, får kommissionen genom delegerade akter
  som antagits i enlighet med artikel 321
  anta bestämmelser om vilka produkter och aktörer som är berättigade till exportbidrag, särskilt

  beträffande
  produkternas definition och egenskaper, och om koefficienter som ska fastställas för att beräkna exportbidrag som tar hänsyn till de berörda produkternas lagringsprocess.

4.   Kommissionen ska genom genomförandeakter
  i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 323.1a
  anta alla de åtgärder som krävs för denna artikel, inbegripet tekniska krav och formkrav för nationella kontroller av de produkter som avses i punkt 3.

5.   Kommissionen får, genom genomförandeakter och utan bistånd av den kommitté som avses i artikel 323.1

  som antagits utan tillämpning av artikel 323
  , fastställa en koefficient för justering av exportbidraget för de produkter som avses i punkt 3.

Artikel 272

Fördelning av exportbidragen

De kvantiteter som får exporteras med exportbidrag ska fördelas med den metod som

| a) | är bäst lämpad med hänsyn till produktens art och situationen på den aktuella marknaden och som gör det möjligt att utnyttja de disponibla resurserna på effektivaste sätt med beaktande av unionsexportens effektivitet och struktur, utan att detta medför diskriminering mellan berörda aktörer, särskilt inte mellan små och stora aktörer, |
| --- | --- |

a)

är bäst lämpad med hänsyn till produktens art och situationen på den aktuella marknaden och som gör det möjligt att utnyttja de disponibla resurserna på effektivaste sätt med beaktande av unionsexportens effektivitet och struktur, utan att detta medför diskriminering mellan berörda aktörer, särskilt inte mellan små och stora aktörer,

| b) | ur administrativ synpunkt är minst besvärlig för aktörerna med hänsyn till de administrativa kraven, |
| --- | --- |

b)

ur administrativ synpunkt är minst besvärlig för aktörerna med hänsyn till de administrativa kraven,

| c) | förhindrar diskriminering mellan de berörda aktörerna. |
| --- | --- |

c)

förhindrar diskriminering mellan de berörda aktörerna.

Artikel 273

Fastställande av exportbidrag

1.   Exportbidragen ska vara desamma för hela unionen. Om det är nödvändigt, framför allt på grund av situationen på världsmarknaden, de särskilda kraven på vissa marknader eller sådana skyldigheter som följer av avtal som ingåtts i enlighet med artikel 218 i fördraget, får exportbidragen variera för olika bestämmelseorter.

2.   Åtgärder för fastställandet av exportbidrag ska vidtas av rådet i enlighet med artikel 43.3 i fördraget.

  Bidragsbeloppen ska fastställas av kommissionen genom genomförandeakter som antagits i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 323.1a
  .
  De kan fastställas

| a) | med regelbundna intervall, |
| --- | --- |

a)

med regelbundna intervall,

| b) | genom anbudsförfaranden för spannmål, ris, socker, mjölk och mjölkprodukter. |
| --- | --- |

b)

genom anbudsförfaranden för spannmål, ris, socker, mjölk och mjölkprodukter.

Om fastställandet inte sker genom anbudsförfarande ska kommissionen fastställa den förteckning över produkter för vilka exportbidrag beviljas liksom exportbidragsbeloppet minst en gång var tredje månad. Bidragsbeloppet får emellertid ligga kvar på samma nivå i mer än tre månader och under tiden får kommissionen, utan tillämpning av artikel 323, vid behov justera bidragsbeloppet, på begäran av en medlemsstat eller på eget initiativ
  .

3.
     
  En eller flera av följande aspekter ska beaktas när exportbidrag fastställs för en viss produkt:

| a) | Den rådande situationen och den förväntade utvecklingen vad avser










  i) | priserna och tillgången på produkten på unionsmarknaden, |
| --- | --- | --- |

a)

Den rådande situationen och den förväntade utvecklingen vad avser

i)

priserna och tillgången på produkten på unionsmarknaden,

| ii) | priserna på produkten på världsmarknaden. |
| --- | --- |

ii)

priserna på produkten på världsmarknaden.

| b) | Målen för den gemensamma organisationen av marknaden, som är en balanserad marknadssituation och en naturlig utveckling av priserna och handeln. |
| --- | --- |

b)

Målen för den gemensamma organisationen av marknaden, som är en balanserad marknadssituation och en naturlig utveckling av priserna och handeln.

| c) | Nödvändigheten av att undvika störningar som kan förorsaka en långvarig obalans mellan utbud och efterfrågan på unionsmarknaden. |
| --- | --- |

c)

Nödvändigheten av att undvika störningar som kan förorsaka en långvarig obalans mellan utbud och efterfrågan på unionsmarknaden.

| d) | Ekonomiska aspekter avseende exporten ifråga. |
| --- | --- |

d)

Ekonomiska aspekter avseende exporten ifråga.

| e) | Begränsningar som följer av avtal som ingåtts i enlighet med artikel 218 i fördraget |
| --- | --- |

e)

Begränsningar som följer av avtal som ingåtts i enlighet med artikel 218 i fördraget

| f) | Behovet av att skapa jämvikt mellan användningen av unionens basprodukter vid framställningen av bearbetade varor som exporteras till tredjeland och användningen av produkter från dessa länder som får importeras för bearbetning. |
| --- | --- |

f)

Behovet av att skapa jämvikt mellan användningen av unionens basprodukter vid framställningen av bearbetade varor som exporteras till tredjeland och användningen av produkter från dessa länder som får importeras för bearbetning.

| g) | De mest fördelaktiga saluförings- och transportkostnaderna från unionsmarknader till unionshamnar eller andra utförselorter samt transportkostnaderna till bestämmelseländerna, |
| --- | --- |

g)

De mest fördelaktiga saluförings- och transportkostnaderna från unionsmarknader till unionshamnar eller andra utförselorter samt transportkostnaderna till bestämmelseländerna,

| h) | Efterfrågan på unionsmarknaden. |
| --- | --- |

h)

Efterfrågan på unionsmarknaden.

| i) | När det gäller sektorerna för griskött, ägg och fjäderfäkött, skillnaden mellan priserna i unionen och priserna på världsmarknaden för den kvantitet foderspannmål som krävs för produktion i unionen av produkter inom dessa sektorer. [Ändr. 31] |
| --- | --- |

i)

När det gäller sektorerna för griskött, ägg och fjäderfäkött, skillnaden mellan priserna i unionen och priserna på världsmarknaden för den kvantitet foderspannmål som krävs för produktion i unionen av produkter inom dessa sektorer. [Ändr. 31]

Artikel 273a

Särskilda åtgärder för exportbidrag för spannmål och ris

1.
     
  Kommissionen får genom genomförandeakter som antagits i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 323.1a fastställa ett anpassat belopp för de exportbidrag som fastställts för spannmål och ris. Vid behov får kommissionen genom genomförandeakter som antagits utan tillämpning av artikel 323 ändra korrektionsbeloppen.

Första stycket får tillämpas på produkter från sektorerna för spannmål och ris som exporteras i form av varor som förtecknas i bilaga XVII.

2.
     
  Under regleringsårets första tre månader ska det bidrag som tillämpas på export av malt som antingen fanns i lager vid det föregående regleringsårets slut eller som framställts av korn som vid den tidpunkten fanns i lager, vara det som skulle ha gällt för exportlicensen i fråga för export under det föregående regleringsårets sista månad.

3.
     
  Bidraget för de produkter som anges i leden a och b i del I i bilaga I, som fastställts i enlighet med artikel 274.2, får justeras av kommissionen i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 323.1a alltefter nivån för eventuella förändringar av interventionspriset.

Första stycket får, helt eller delvis, tillämpas på produkter som anges i leden c och d i del I i bilaga I, samt på produkter som förtecknas i del I i bilaga I och som exporteras i form av varor som avses i del I i bilaga XVII. I sådana fall ska den justering som avses i första stycket korrigeras av kommissionen, i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 323.1a, genom tillämpande av en koefficient som uttrycker förhållandet mellan kvantiteten basprodukt och den kvantitet basprodukt som den bearbetade exporterade produkten innehåller eller som har använts i de exporterade varorna. [Ändr. 32]

Artikel 274

Beviljande av exportbidrag

1.   Bidrag för produkter förtecknade i artikel 271.1 a som exporteras i obearbetat tillstånd utan ytterligare bearbetning ska endast beviljas på ansökan och mot uppvisande av exportlicens.

2.   Det exportbidrag som ska tillämpas på produkter enligt punkt 1 ska vara det bidrag som gäller den dag då licensansökan lämnas in eller, beroende på situationen, det bidrag som följer av det aktuella anbudsförfarandet och, om det rör sig om ett differentierat bidrag, det bidrag som gäller samma dag

| a) | för den bestämmelse som anges i licensen, eller |
| --- | --- |

a)

för den bestämmelse som anges i licensen, eller

| b) | om så är lämpligt, för den faktiska bestämmelsen, om denna är en annan än den som anges i licensen; om så är fallet ska det tillämpliga beloppet inte överstiga det belopp som gäller för den bestämmelse som är angiven i licensen. |
| --- | --- |

b)

om så är lämpligt, för den faktiska bestämmelsen, om denna är en annan än den som anges i licensen; om så är fallet ska det tillämpliga beloppet inte överstiga det belopp som gäller för den bestämmelse som är angiven i licensen.

Kommissionen får genom genomförandeakter och utan bistånd av den kommitté som avses i artikel 323.1

  som antagits utan tillämpning av artikel 323
  vidta lämpliga åtgärder för att förhindra missbruk av den flexibilitet som avses i denna punkt. Dessa åtgärder kan i synnerhet avse förfarandet för att lämna in ansökningar och de anmälningar som exportörer måste göra.

3.   Med hänyn till de särdrag som kännetecknar handeln och transportvillkoren för kläckägg och dagsgamla kycklingar får kommissionen genom delegerade akter
  som antagits i enlighet med artikel 321
  besluta att exportlicenser får beviljas i efterhand.

4.   För att garantera exportörer av de produkter som anges i bilaga I till fördraget, och de produkter som framställs av dessa, lika tillgång till exportbidrag får kommissionen genom delegerade akter
  som antagits i enlighet med artikel 321
  besluta att tillämpa punkterna 1 och 2 på de varor som avses i artikel 271.1 b i denna förordning.

Kommissionen får genom genomförandeakter
  i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 323.1a
  anta alla de åtgärder som krävs för denna punkt.

5.   För att minimera den administrativa bördan för humanitära välgörenhetsorganisationer får kommissionen genom delegerade akter
  som antagits i enlighet med artikel 321
  medge undantag från punkterna 1 och 2 för produkter för vilka det enligt livsmedelsbiståndsprogram betalas exportbidrag.

6.   Exportbidraget ska utbetalas efter framläggande av bevis om att

| a) | produkterna har exporterats utanför unionen, |
| --- | --- |

a)

produkterna har exporterats utanför unionen,

| b) | och, när det gäller differentierade bidrag, att produkterna har nått den bestämmelseort som anges i licensen eller en annan bestämmelseort för vilken exportbidraget fastställdes, utan att detta påverkar bestämmelserna i punkt 2 b. |
| --- | --- |

b)

och, när det gäller differentierade bidrag, att produkterna har nått den bestämmelseort som anges i licensen eller en annan bestämmelseort för vilken exportbidraget fastställdes, utan att detta påverkar bestämmelserna i punkt 2 b.

7.   Kommissionen får genom delegerade akter
  som antagits i enlighet med artikel 321
  fastställa ytterligare villkor för beviljande av exportbidrag för att förhindra omläggning av handeln, särskilt

  nämligen
  villkoret att

| a) | exportbidrag endast får betalas ut för produkter med ursprung i EU, och |
| --- | --- |

a)

exportbidrag endast får betalas ut för produkter med ursprung i EU, och

| b) | bidragsbeloppet för importerade produkter ska begränsas till de avgifter som togs ut vid importen, förutsatt att dessa är lägre än det tillämpliga bidraget. |
| --- | --- |

b)

bidragsbeloppet för importerade produkter ska begränsas till de avgifter som togs ut vid importen, förutsatt att dessa är lägre än det tillämpliga bidraget.

Artikel 275

Exportbidrag för levande djur inom nöt- och kalvköttssektorn

1.   När det gäller produkter inom nöt- och kalvköttssektorn ska beviljandet och utbetalningen av bidrag vid export av levande djur omfattas av krav på att bestämmelserna i unionens djurskyddslagstiftning iakttas, särskilt skydd av djur under transport.

2.   För att uppmuntra exportörer att iaktta djurskyddskraven och göra det möjligt för de behöriga myndigheterna att kontrollera korrekt förbrukning av exportbidrag i de fall bidragen beviljas under förutsättning att djurskyddskraven iakttas, ska kommissionen genom delegerade akter
  som antagits i enlighet med artikel 321

| a) | anta bestämmelser om iakttagande av djurskyddskraven utanför unionens tullområde, och om kontroll av och rapportering om detta, inbegripet användningen av oberoende tredje parter, |
| --- | --- |

a)

anta bestämmelser om iakttagande av djurskyddskraven utanför unionens tullområde, och om kontroll av och rapportering om detta, inbegripet användningen av oberoende tredje parter,

| b) | fastställa sanktioner för betalning eller återvinning av exportbidraget om de rättsliga djurskyddskraven inte har iakttagits. |
| --- | --- |

b)

fastställa sanktioner för betalning eller återvinning av exportbidraget om de rättsliga djurskyddskraven inte har iakttagits.

3.   Kommissionen får genom genomförandeakter
  i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 323.1a
  anta alla de åtgärder som krävs för denna artikel.

Artikel 276

Exportbegränsningar

Kontrollen av att de åtaganden i fråga om volymer som följer av avtal som ingåtts i enlighet med artikel 218 i fördraget fullgörs, ska ske med hjälp av de exportlicenser som utfärdas för de referensperioder som gäller för de aktuella produkterna. När det gäller fullgörandet av de skyldigheter som följer av WTO:s jordbruksavtal ska det faktum att en referensperiod löper ut inte påverka exportlicensernas giltighet.

Artikel 277

Delegerade befogenheter

1.   För att säkerställa att aktörerna fullgör sina skyldigheter när de deltar i anbudsförfaranden ska kommissionen genom delgerade akter
  som antagits i enlighet med artikel 321
  fastställa det primära kravet för frisläppandet av licenssäkerheter för exportbidrag som beviljats genom upphandling.

2.   För att minimera den administrativa bördan för aktörer och myndigheter får kommissionen genom delegerade akter
  som antagits i enlighet med artikel 321
  fastställa trösklar under vilka uppvisande av exportlicens inte krävs, och ange bestämmelseorter för vilka det kan vara motiverat att medge undantag från kravet på uppvisande av exportlicens.

3.   För att ta hänsyn till konkreta situationer som motiverar fullständigt eller delvist berättigande till exportbidrag, och för att hjälpa aktörer att överbrygga perioden mellan ansökan om och slutbetalningen av exportbidraget, får kommissionen genom delegerade akter
  i enlighet med artikel 321
  anta åtgärder rörande

| a) | ett annat datum för exportbidraget, |
| --- | --- |

a)

ett annat datum för exportbidraget,

| b) | konsekvenserna för betalningen av exportbidraget när ett produktnummer eller en bestämmelseort som anges i licensen inte överensstämmer med den faktiska produkten eller bestämmelseorten, |
| --- | --- |

b)

konsekvenserna för betalningen av exportbidraget när ett produktnummer eller en bestämmelseort som anges i licensen inte överensstämmer med den faktiska produkten eller bestämmelseorten,

| c) | förskottsbetalning av exportbidrag, inbegripet villkoren för ställandet och frisläppandet av en säkerhet, |
| --- | --- |

c)

förskottsbetalning av exportbidrag, inbegripet villkoren för ställandet och frisläppandet av en säkerhet,

| d) | kontroller och bevis om det råder tvivel om produkternas verkliga bestämmelseort, även möjligheten till återimport till unionens tullområde, |
| --- | --- |

d)

kontroller och bevis om det råder tvivel om produkternas verkliga bestämmelseort, även möjligheten till återimport till unionens tullområde,

| e) | bestämmelseorter som behandlas som export från unionen och inbegripande av bestämmelseorter inom unionens tullområde som berättigar till exportbidrag. |
| --- | --- |

e)

bestämmelseorter som behandlas som export från unionen och inbegripande av bestämmelseorter inom unionens tullområde som berättigar till exportbidrag.

4.   För att säkerställa att produkter som beviljas exportbidrag exporteras från unionens tullområde och för att undvika att de skickas tillbaka till det området, samt för att minimera aktörernas administrativa börda när det gäller att skaffa fram och lämna in bevis på att bidragsprodukter som beviljats differentierade bidrag har nått bestämmelselandet, får kommissionen genom delegerade akter
  i enlighet med artikel 321
  anta åtgärder rörande

| a) | den tidsfrist inom vilken utförseln från unionens tullområde måste vara slutförd, inbegripet tiden för tillfällig återinförsel, |
| --- | --- |

a)

den tidsfrist inom vilken utförseln från unionens tullområde måste vara slutförd, inbegripet tiden för tillfällig återinförsel,

| b) | den bearbetning som produkter som beviljats exportbidrag får genomgå under den perioden, |
| --- | --- |

b)

den bearbetning som produkter som beviljats exportbidrag får genomgå under den perioden,

| c) | bevis på att produkter som beviljats differentierade bidrag har nått en bestämmelseort, |
| --- | --- |

c)

bevis på att produkter som beviljats differentierade bidrag har nått en bestämmelseort,

| d) | de trösklar och villkor för bidrag enligt vilka exportörer inte behöver uppvisa sådana bevis, |
| --- | --- |

d)

de trösklar och villkor för bidrag enligt vilka exportörer inte behöver uppvisa sådana bevis,

| e) | villkor för oberoende tredje parts godkännande av bevis på att produkter som beviljats differentierade bidrag har nått en bestämmelseort. |
| --- | --- |

e)

villkor för oberoende tredje parts godkännande av bevis på att produkter som beviljats differentierade bidrag har nått en bestämmelseort.

5.   För att ta hänsyn till de särdrag som kännetecknar de olika sektorerna får kommissionen genom delegerade akter
  i enlighet med artikel 321
  anta särskilda krav och villkor för aktörer och produkter som är berättigade till exportbidrag.

6.   För att möjliggöra anpassningar till utvecklingen inom bearbetningsindustrin får kommissionen genom delegerade akter
  som antagits i enlighet med artikel 321
  ändra bilaga XVII, varvid hänsyn ska tas till kriterierna i artikel 8.2 i rådets förordning (EG) nr 1216/2009 (51).

7.   För att garantera exportörer av de produkter som anges i bilaga I till fördraget, och de produkter som framställs av dessa, lika behandling vad gäller villkoren för exportbidrag, ska kommissionen genom delegerade akter
  i enlighet med artikel 321
  anta regler för tillämpningen av artikel 274.5, 275.6 och 275.7 på de produkter som avses i artikel 271.1 b, varvid hänsyn ska tas till bestämmelserna i förordning (EG) nr 1216/2009.

Artikel 278

Genomförandebefogenheter

Kommissionen ska genom genomförandeakter
  som antagits i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 323.1a
  anta alla de åtgärder som krävs för detta avsnitt och särskilt

| a) | om omfördelning av exporterbara kvantiteter som inte har tilldelats eller utnyttjats, |
| --- | --- |

a)

om omfördelning av exporterbara kvantiteter som inte har tilldelats eller utnyttjats,

| b) | som rör kontroll av huruvida moment som ger rätt till utbetalning av exportbidrag och av alla övriga belopp som rör exporttransaktioner faktiskt har utförts och genomförts på rätt sätt, inklusive fysiska kontroller och dokumentgranskning. |
| --- | --- |

b)

som rör kontroll av huruvida moment som ger rätt till utbetalning av exportbidrag och av alla övriga belopp som rör exporttransaktioner faktiskt har utförts och genomförts på rätt sätt, inklusive fysiska kontroller och dokumentgranskning.

| c) | om produkter som avses i artikel 271.1 b. |
| --- | --- |

c)

om produkter som avses i artikel 271.1 b.

Avsnitt III

Förvaltning av exportkvoter inom sektorn för mjölk och mjölkprodukter

Artikel 279

Förvaltning av tullkvoter som öppnats av tredjeländer

1.   Om, när det gäller mjölk och mjölkprodukter, ett avtal som ingåtts enligt artikel 218 i fördraget innehåller bestämmelser om förvaltning (helt eller delvis) av en tullkvot som öppnats av ett tredjeland, får kommissionen genom delegerade akter
  i enlighet med artikel 321
  anta särskilda åtgärder för att säkerställa att den ansökta kvoten utnyttjas i enlighet med målen i det berörda internationella avtalet.

2.   De tullkvoter som avses i punkt 1 ska förvaltas på ett sätt som inte leder till diskriminering mellan berörda aktörer och som garanterar fullt utnyttjande av de möjligheter som den berörda kvoten erbjuder, genom att en av följande metoder eller en kombination av dem eller annan lämplig metod används:

| a) | En metod som är grundad på i vilken ordningsföljd ansökningarna inkommer (metoden ”först till kvarn”). |
| --- | --- |

a)

En metod som är grundad på i vilken ordningsföljd ansökningarna inkommer (metoden ”först till kvarn”).

| b) | En metod enligt vilken kvoter fördelas i proportion till de begärda kvantiteterna enligt inkomna ansökningar (metoden ”samtidig behandling”). |
| --- | --- |

b)

En metod enligt vilken kvoter fördelas i proportion till de begärda kvantiteterna enligt inkomna ansökningar (metoden ”samtidig behandling”).

| c) | En metod grundad på traditionella handelsflöden (metoden ”traditionella/nya mönster”). |
| --- | --- |

c)

En metod grundad på traditionella handelsflöden (metoden ”traditionella/nya mönster”).

3.   Kommissionen ska genom genomförandeakter
  i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 323.1a
  anta de bestämmelser som är nödvändiga för att förvalta de kvoter som öppnats enligt detta avsnitt.

4.   Kommissionen ska, genom genomförandeakter och utan bistånd av den kommitté som avses i artikel 323.1

  som antagits utan tillämpning av artikel 323
  , anta bestämmelser för att hantera förfarandet för att

| a) | garantera att de kvantiteter som är tillgänliga inom den kvot som öppnas enligt detta avsnitt inte överskrids, |
| --- | --- |

a)

garantera att de kvantiteter som är tillgänliga inom den kvot som öppnas enligt detta avsnitt inte överskrids,

| b) | omfördela outnyttjade kvantiteter. |
| --- | --- |

b)

omfördela outnyttjade kvantiteter.

Avsnitt IV

Särskild behandling vid import till tredjeländer

Artikel 280

Certifikat för produkter som omfattas av särskild behandling vid import till ett tredjeland

1.   Vid export av sådana produkter som enligt avtal som ingåtts av unionen i enlighet med artikel 218 i fördraget kan komma i fråga för särskild behandling vid import till ett tredjeland om vissa villkor uppfylls, ska berörda myndigheter i medlemsstaterna, vid anmodan och efter lämplig kontroll, utfärda ett dokument som intygar att villkoren uppfylls.

2.   Kommissionen ska genom genomförandeakter
  i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 323.1a
  anta alla de åtgärder som krävs för punkt 1.

Avsnitt V

Särskilda bestämmelser för levande växter

Artikel 281

Minimipriser vid export

1.   För att ta hänsyn till utvecklingen av marknaden för varje produkt inom sektorn för levande växter enligt KN-nummer 0601 10 får det

  kommissionen
  varje år i god tid före saluföringssäsongen fastställas

  fastställa
  ett eller flera minimipriser som ska gälla vid export till tredjeland. Åtgärder för fastställandet av minimipriser ska beslutas av rådet i enlighet med artikel 43.3 i fördraget.

Export av sådana produkter ska endast kunna ske till ett pris som är minst lika högt som det minimipris som fastställts för produkten i fråga.

2.   Kommissionen ska genom genomförandeakter
  som antagits i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 323.1a
  anta alla de administrativa åtgärder som är nödvändiga för punkt 1 första stycket,
  särskilt med hänsyn till priserna på världsmarknaden,
  varvid skyldigheter enligt avtal som ingåtts i enlighet med artikel 218 i fördraget ska beaktas. [Ändr. 33]

Avsnitt VI

Passiv förädling

Artikel 282

Upphörande med passiv förädling

1.   Om unionsmarknaden störs eller sannolikt kommer att störas genom systemet för passiv förädling, får kommissionen genom genomförandeakter
  som antagits i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 323.1a
  , på begäran av en medlemsstat eller på eget initiativ, helt eller delvis upphäva tillämpningen av systemet för passiv förädling för produkter inom sektorerna för spannmål, ris, frukt och grönsaker, bearbetad frukt och bearbetade grönsaker, vin, nöt- och kalvkött, griskött, får- och getkött och fjäderfäkött. Om kommissionen får en begäran från en medlemsstat ska den fatta beslut därom genom genomförandeakter
  som antagits i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 323.1a
  inom fem arbetsdagar efter det att begäran togs emot. I nödfall ska kommissionen fatta ett beslut i enlighet med artikel 323.2.

Medlemsstaterna ska genast underrättas om de antagna åtgärderna, vilka ska börja tillämpas omedelbart.

2.   I den mån som krävs för att den gemensamma marknadsordningen ska fungera tillfredsställande, får Europaparlamentet och rådet i enlighet med förfarandet i artikel 43.2 i fördraget helt eller delvis förbjuda tillämpningen av systemet för passiv förädling för de produkter som avses i punkt 1.

DEL IV

KONKURRENSREGLER

KAPITEL I

Regler för företag

Artikel 283

Tillämpning av artiklarna 101–106 i fördraget

Om inte annat föreskrivs i denna förordning ska artiklarna 101–106 i fördraget samt bestämmelser för tillämpningen av dessa, om inte annat följer av artiklarna 284, 285, 286 [och 287] i denna förordning, tillämpas på alla sådana avtal, beslut och förfaranden som avses i artiklarna 101.1 och 102 i fördraget och som rör produktion av eller handel med de produkter som omfattas av denna förordning.

Artikel 284

Undantag

1.   Artikel 101.1 i fördraget ska inte tillämpas på avtal, beslut och förfaranden som avses i artikel 283 i denna förordning och som ingår i en nationell marknadsordning eller som är nödvändiga för att de mål som fastställs i artikel 39 i fördraget ska kunna uppnås.

I synnerhet ska artikel 101.1 i fördraget inte tillämpas på sådana avtal, beslut och förfaranden mellan jordbrukare, sammanslutningar av jordbrukare eller sammanslutningar av sådana sammanslutningar tillhörande en enda medlemsstat vilka, utan att medföra någon skyldighet att hålla samma priser, avser produktion eller försäljning av jordbruksprodukter eller utnyttjande av gemensamma anläggningar för lagring, behandling eller bearbetning av jordbruksprodukter, såvida inte kommissionen finner att konkurrensen sätts ur spel eller att förverkligandet av de mål som anges i fördragets artikel 39 äventyras därigenom.

2.   Efter samråd med medlemsstaterna och efter att ha hört berörda företag och företagssammanslutningar eller alla övriga fysiska och juridiska personer den finner lämpligt, ska kommissionen med förbehåll för EU-domstolens prövning ensam vara behörig att besluta vilka avtal, beslut och förfaranden som uppfyller villkoren i punkt 1. För detta ändamål ska kommissionen, genom genomförandeakter och utan bistånd av den kommitté som avses i artikel 323.1

  utan tillämpning av artikel 323
  , anta ett beslut som ska offentliggöras.

Kommissionen ska fastställa detta på eget initiativ eller på begäran av en medlemsstats behöriga myndighet eller av ett företag eller en företagssammanslutning som berörs.

3.   I offentliggörandet av beslutet enligt punkt 2 första stycket ska parternas namn och huvudinnehållet i beslutet anges. Företagens berättigade intresse av att skydda sina affärshemligheter ska beaktas i offentliggörandet.

Artikel 285

Avtal och samordnade förfaranden inom sektorn för frukt och grönsaker

1.   Artikel 101.1 i fördraget ska inte tillämpas på erkända branschorganisationers avtal, beslut och samordnade förfaranden vars syfte är att genomföra sådan verksamhet som anges i artikel 210.3 c i denna förordning.

2.   Punkt 1 ska tillämpas endast under förutsättning att

| a) | avtalen, besluten och de samordnade förfarandena har anmälts till kommissionen, och |
| --- | --- |

a)

avtalen, besluten och de samordnade förfarandena har anmälts till kommissionen, och

| b) | kommissionen, genom genomförandeakter och utan bistånd av den kommitté som avses i artikel 323.1

  som antagits utan tillämpning av artikel 323
  , och inom två månader efter det att den har mottagit alla uppgifter som krävs, inte har funnit att avtalen, besluten och de samordnade förfarandena är oförenliga med unionens regler. |
| --- | --- |

b)

kommissionen, genom genomförandeakter och utan bistånd av den kommitté som avses i artikel 323.1

  som antagits utan tillämpning av artikel 323
  , och inom två månader efter det att den har mottagit alla uppgifter som krävs, inte har funnit att avtalen, besluten och de samordnade förfarandena är oförenliga med unionens regler.

3.   Avtalen, besluten och de samordnade förfarandena får inte sättas i kraft förrän den period som avses i punkt 2 b har löpt ut.

4.   Följande avtal, beslut och samordnade förfaranden ska alltid anses vara oförenliga med unionsreglerna:

| a) | Avtal, beslut och samordnade förfaranden som kan leda till någon form av uppdelning av marknaderna inom unionen. |
| --- | --- |

a)

Avtal, beslut och samordnade förfaranden som kan leda till någon form av uppdelning av marknaderna inom unionen.

| b) | Avtal, beslut och samordnade förfaranden som kan hindra marknadsordningen från att fungera tillfredsställande. |
| --- | --- |

b)

Avtal, beslut och samordnade förfaranden som kan hindra marknadsordningen från att fungera tillfredsställande.

| c) | Avtal, beslut och samordnade förfaranden som kan medföra en snedvridning av konkurrensen som inte är nödvändig för att uppnå målen för den gemensamma jordbrukspolitik som branschorganisationens verksamhet syftar till. |
| --- | --- |

c)

Avtal, beslut och samordnade förfaranden som kan medföra en snedvridning av konkurrensen som inte är nödvändig för att uppnå målen för den gemensamma jordbrukspolitik som branschorganisationens verksamhet syftar till.

| d) | Avtal, beslut och samordnade förfaranden som innebär ett fastställande av priser, utan att detta påverkar verksamhet som bedrivs av branschorganisationer med tillämpning av särskilda unionsregler. |
| --- | --- |

d)

Avtal, beslut och samordnade förfaranden som innebär ett fastställande av priser, utan att detta påverkar verksamhet som bedrivs av branschorganisationer med tillämpning av särskilda unionsregler.

| e) | Avtal, beslut och samordnade förfaranden som kan leda till diskriminering eller till att konkurrensen åsidosätts för en betydande andel av de berörda produkterna. |
| --- | --- |

e)

Avtal, beslut och samordnade förfaranden som kan leda till diskriminering eller till att konkurrensen åsidosätts för en betydande andel av de berörda produkterna.

5.   Om kommissionen, när den tvåmånadersperiod som avses i punkt 2 b har löpt ut, konstaterar att villkoren för tillämpning av punkt 1 inte har uppfyllts, ska den genom genomförandeakter och utan bistånd av den kommitté som avses i artikel 323.1

  som antagits utan tillämpning av artikel 323
  fatta ett beslut om att avtalet, beslutet eller det samordnade förfarandet i fråga ska omfattas av artikel 101.1 i fördraget.

Kommissionens beslut får tillämpas först från och med dagen för dess anmälan till den berörda branschorganisationen, såvida inte branschorganisationen har lämnat felaktiga uppgifter eller missbrukat det undantag som anges i punkt 1.

6.   Om fleråriga avtal ingås ska anmälan för det första året gälla även för de därpå följande åren av avtalet. Kommissionen får emellertid i så fall när som helst på eget initiativ eller på begäran från en medlemsstat avge ett yttrande om oförenlighet.

Artikel 286

Avtal och samordnade förfaranden inom tobakssektorn

1.   Artikel 101.1 i fördraget ska inte tillämpas på avtal och samordnade förfaranden mellan erkända branschorganisationer inom tobakssektorn som syftar till uppfylla de mål som avses i artikel 210.1 c i denna förordning, förutsatt att

| a) | avtalen och de samordnade förfarandena har anmälts till kommissionen, och |
| --- | --- |

a)

avtalen och de samordnade förfarandena har anmälts till kommissionen, och

| b) | kommissionen, genom genomförandeakter och utan bistånd av den kommitté som avses i artikel 323.1

  som antagits utan tillämpning av artikel 323
  , inom tre månader efter det att den har mottagit alla uppgifter som krävs, inte har funnit att avtalen eller de samordnade förfarandena är oförenliga med unionens konkurrensregler. |
| --- | --- |

b)

kommissionen, genom genomförandeakter och utan bistånd av den kommitté som avses i artikel 323.1

  som antagits utan tillämpning av artikel 323
  , inom tre månader efter det att den har mottagit alla uppgifter som krävs, inte har funnit att avtalen eller de samordnade förfarandena är oförenliga med unionens konkurrensregler.

Avtalen och de samordnade förfarandena får inte träda i kraft under denna tremånadersperiod.

2.   Avtal och samordnade förfaranden ska förklaras strida mot unionens konkurrensregler om

| a) | de kan leda till någon form av uppdelning av marknaderna inom unionen, |
| --- | --- |

a)

de kan leda till någon form av uppdelning av marknaderna inom unionen,

| b) | de kan hindra marknadsordningen från att fungera tillfredsställande, |
| --- | --- |

b)

de kan hindra marknadsordningen från att fungera tillfredsställande,

| c) | de kan medföra en snedvridning av konkurrensen som inte är nödvändig för att uppnå målen för den gemensamma jordbrukspolitik som branschåtgärderna syftar till, |
| --- | --- |

c)

de kan medföra en snedvridning av konkurrensen som inte är nödvändig för att uppnå målen för den gemensamma jordbrukspolitik som branschåtgärderna syftar till,

| d) | de innebär ett fastställande av priser och kvoter, utan att det påverkar tillämpningen av åtgärder som branschorganisationer vidtagit vid tillämpning av särskilda bestämmelser i unionsreglerna, |
| --- | --- |

d)

de innebär ett fastställande av priser och kvoter, utan att det påverkar tillämpningen av åtgärder som branschorganisationer vidtagit vid tillämpning av särskilda bestämmelser i unionsreglerna,

| e) | de kan leda till diskriminering eller sätta konkurrensen ur spel för en betydande del av de berörda produkterna. |
| --- | --- |

e)

de kan leda till diskriminering eller sätta konkurrensen ur spel för en betydande del av de berörda produkterna.

3.   Om kommissionen, när den tremånadersperiod som avses i punkt 1 b har löpt ut, konstaterar att de villkor som gäller för tillämpningen av detta kapitel inte har uppfyllts, ska den genom genomförandeakter och utan bistånd av den kommitté som avses i artikel 323.1

  som antagits utan tillämpning av artikel 323
  fatta beslut om att de berörda avtalen eller samordnade förfarandena ska omfattas av artikel 101.1 i fördraget.

Beslutet får inte träda i kraft före det datum då den berörda branschorganisationen underrättas om det, såvida inte branschorganisationen har lämnat felaktiga uppgifter eller missbrukat det undantag som anges i punkt 1.

Artikel 287

Avtal och samordnade förfaranden inom sektorn för mjölk och mjölkprodukter

1.   Artikel 101.1 i fördraget ska inte tillämpas på erkända branschorganisationers avtal, beslut och samordnade förfaranden vars syfte är att genomföra sådan verksamhet som anges i artikel 210.4 c i denna förordning.

2.   Punkt 1 ska tillämpas endast under förutsättning att

| a) | avtalen, besluten och de samordnade förfarandena har anmälts till kommissionen, och |
| --- | --- |

a)

avtalen, besluten och de samordnade förfarandena har anmälts till kommissionen, och

| b) | kommissionen, inom tre månader efter det att den har mottagit alla uppgifter som krävs, genom genomförandeakter och utan bistånd av den kommitté som avses i artikel 323.1

  som antagits utan tillämpning av artikel 323
  inte har kunnat konstatera att avtalen, besluten och de samordnade förfarandena är oförenliga med unionsreglerna. |
| --- | --- |

b)

kommissionen, inom tre månader efter det att den har mottagit alla uppgifter som krävs, genom genomförandeakter och utan bistånd av den kommitté som avses i artikel 323.1

  som antagits utan tillämpning av artikel 323
  inte har kunnat konstatera att avtalen, besluten och de samordnade förfarandena är oförenliga med unionsreglerna.

3.   Avtalen, besluten och de samordnade förfarandena får inte träda i kraft förrän den period som avses i punkt 2 b har löpt ut.

4.   Följande avtal, beslut och samordnade förfaranden ska alltid vara oförenliga med unionsreglerna:

| a) | Avtal, beslut och samordnade förfaranden som kan leda till någon form av uppdelning av marknaderna inom unionen. |
| --- | --- |

a)

Avtal, beslut och samordnade förfaranden som kan leda till någon form av uppdelning av marknaderna inom unionen.

| b) | Avtal, beslut och samordnade förfaranden som kan hindra marknadsordningen att fungera tillfredsställande. |
| --- | --- |

b)

Avtal, beslut och samordnade förfaranden som kan hindra marknadsordningen att fungera tillfredsställande.

| c) | Avtal, beslut och samordnade förfaranden som kan medföra en snedvridning av konkurrensen som inte är nödvändig för att uppnå målen för den gemensamma jordbrukspolitik som branschorganisationens verksamhet syftar till. |
| --- | --- |

c)

Avtal, beslut och samordnade förfaranden som kan medföra en snedvridning av konkurrensen som inte är nödvändig för att uppnå målen för den gemensamma jordbrukspolitik som branschorganisationens verksamhet syftar till.

| d) | Avtal, beslut och samordnade förfaranden som innebär ett fastställande av priser. |
| --- | --- |

d)

Avtal, beslut och samordnade förfaranden som innebär ett fastställande av priser.

| e) | Avtal, beslut och samordnade förfaranden som kan leda till diskriminering eller till att konkurrensen åsidosätts för en betydande andel av de berörda produkterna. |
| --- | --- |

e)

Avtal, beslut och samordnade förfaranden som kan leda till diskriminering eller till att konkurrensen åsidosätts för en betydande andel av de berörda produkterna.

5.   Om kommissionen, när den tidsfrist som avses i punkt 2 b har löpt ut, konstaterar att villkoren för tillämpning av punkt 1 inte uppfylls, ska den genom genomförandeakter och utan bistånd av den kommitté som avses i artikel 323.1

  som antagits utan tillämpning av artikel 323
  fatta ett beslut om att avtalet, beslutet eller det samordnade förfarandet i fråga ska omfattas av artikel 101.1 i fördraget.

Kommissionens beslut får tillämpas först från och med dagen för dess anmälan till den berörda branschorganisationen, såvida inte branschorganisationen har lämnat felaktiga uppgifter eller missbrukat det undantag som anges i punkt 1.

6.   Om fleråriga avtal ingås ska anmälan för det första året gälla även för de därpå följande åren av avtalet. Kommissionen får emellertid i så fall när som helst på eget initiativ eller på begäran från en medlemsstat avge ett yttrande om oförenlighet.

Artikel 288

Bindande avtal och samordnade förfaranden för icke medlemmar verksamma inom tobakssektorn

1.   Branschorganisationer inom tobakssektorn kan begära att vissa av deras avtal eller samordnade förfaranden inom det område där de är verksamma för en begränsad tid görs bindande för enskilda och grupper inom den berörda ekonomiska sektorn som inte är medlemmar i någon organisation som ingår i branschorganisationen.

För att få utvidga tillämpningsområdet för sina bestämmelser ska branschorganisationerna företräda minst två tredjedelar av den berörda produktionen och/eller handeln. Om den föreslagna utvidgningen berör flera regioner, ska branschorganisationerna påvisa att de uppnår en miniminivå i fråga om representativitet inom varje näringsgren och varje region.

2.   De regler för vilka ett utvidgat tillämpningsområde begärs, ska ha varit i kraft i minst ett år och avse ett av följande områden:

| a) | Kunskap om produktionen och marknaden. |
| --- | --- |

a)

Kunskap om produktionen och marknaden.

| b) | Fastställande av minimikvaliteter. |
| --- | --- |

b)

Fastställande av minimikvaliteter.

| c) | Användande av miljövänliga odlingsmetoder. |
| --- | --- |

c)

Användande av miljövänliga odlingsmetoder.

| d) | Fastställande av minimistandarder för förpackning och presentation. |
| --- | --- |

d)

Fastställande av minimistandarder för förpackning och presentation.

| e) | Användande av certifierat utsäde och kontroll av produktkvaliteten. |
| --- | --- |

e)

Användande av certifierat utsäde och kontroll av produktkvaliteten.

3.   En utvidgad tillämpning av reglerna ska godkännas av kommissionen genom genomförandeakter och utan bistånd av den kommitté som avses i artikel 323.1

  som antagits utan tillämpning av artikel 323
  .

Artikel 289

Genomförandebefogenheter för avtal och samordnade förfaranden

För att garantera en enhetlig tillämpning av artiklarna 285, 286, 287 och 288 får kommissionen genom genomförandeakter
  i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 323.1a
  anta alla de åtgärder som är nödvändiga, inbegripet regler om anmälningar och offentliggörande.

KAPITEL II

Regler om statligt stöd

Artikel 290

Tillämpning av artiklarna 107, 108 och 109 i fördraget

Artiklarna 107, 108 och 109 i fördraget ska tillämpas på produktion av och handel med de produkter som avses i artikel 1.

Artiklarna 107, 108 och 109 i fördraget ska emellertid inte tillämpas på betalningar som har gjorts av medlemsstaterna i överensstämmelse med den här förordningen och som föreskrivs i del II avdelning I kapitel III avsnitt IVa underavsnitt III i förordning (EG) nr 1234/2007 samt i artiklarna 37–41, 108, 111, 114, 117, 120, 123, 128, 148, 291.2, 292–297 och i del II avdelning I kapitel IV avsnitt VII i den här förordningen. Vad gäller artikel 136.4 är det dock endast artikel 108 i fördraget som inte ska tillämpas.

Artikel 291

Särskilda bestämmelser för sektorn för mjölk och mjölkprodukter

1.   Om inte annat följer av artikel 107.2 i fördraget ska stöd vars belopp fastställs på grundval av priset på eller kvantiteten av produkter som förtecknas i del XVI i bilaga I till den här förordningen vara förbjudna.

Det ska även vara förbjudet med nationella åtgärder som medger en utjämning mellan priserna på produkter som förtecknas i del XVI i bilaga I till den här förordningen.

2.   Fram till och med den 31 mars 2014 får medlemsstaterna bevilja statligt stöd till ett totalt årligt belopp på upp till 55 % av det maximibelopp som anges i artikel 69.4 och 69.5 i förordning (EG) nr 73/2009 till jordbrukare inom mejerisektorn utöver unionens stöd som beviljas i enlighet med artikel 68.1 b i den förordningen. Emellertid får inte i något fall det totala beloppet på unionens stöd enligt de åtgärder som avses i artikel 69.4 i den förordningen och det statliga stödet överstiga det maximibelopp som avses i artikel 69.4 och 69.5 i den förordningen.

Artikel 292

Särskilda bestämmelser för Finland och Sverige

Om kommissionen lämnar sitt tillstånd genom genomförandeakter och utan bistånd av den kommitté som avses i artikel 323.1

  som antagits utan tillämpning av artikel 323
  , kan stöd till produktion och saluföring av renar och renprodukter (KN-nummer ex 0208 och ex 0210) lämnas av Sverige och Finland under förutsättning att det inte medför någon ökning av de traditionella produktionsnivåerna.

Artikel 293

Särskilda bestämmelser för sockersektorn

Medlemsstater som sänker sin sockerkvot med mer än 50 % av den sockerkvot som fastställdes den 20 februari 2006 i bilaga III till förordning (EG) nr 318/2006 får bevilja tillfälligt statligt stöd under den tid då övergångsstödet för sockerbetsodlare utbetalas i enlighet med artikel 93 i förordning (EG) nr 73/2009. Kommissionen ska på grundval av berörda medlemsstaters ansökningar anta ett beslut, genom genomförandeakter och utan bistånd av den kommitté som avses i artikel 323.1

  som antagits utan tillämpning av artikel 323
  , om totalbeloppet för det statliga stöd som ska finnas tillgängligt för denna åtgärd.

När det gäller Italien får det tillfälliga stöd som avses i första stycket inte överstiga 11 euro per regleringsår och ton sockerbetor samt ska beviljas sockerbetsodlare och för transport av sockerbetor.

Finland får bevilja sockerbetsodlare stöd på upp till 350 euro per hektar och regleringsår.

Inom 30 dagar efter varje regleringsårs utgång ska de berörda medlemsstaterna underrätta kommissionen om storleken på det statliga stöd som faktiskt beviljats under det regleringsåret.

Artikel 294

Särskilda bestämmelser för det tyska alkoholmonopolet

[Undantaget i artikel 290 andra stycket i denna förordning ska gälla stödbetalningar som Tyskland beviljar inom ramen för det befintliga tyska alkoholmonopolet (monopolet) för produkter som efter ytterligare bearbetning saluförs av monopolet, t.ex. etylalkohol som är framställd av jordbruksprodukter förtecknad i bilaga I till fördraget. That derogation shall operate only until 31 December 2017, shall be without prejudice to the application of Article 108(1) and the first sentence of Article 108(3) of the Treaty and shall be conditional upon compliance with the following provisions:, till och med den 31 december 2017, förutsatt att följande villkor är uppfyllda:

| a) | Den totala etylalkoholproduktion inom monopolet som omfattas av stöd ska gradvis minska från de maximala 600 000 hl år 2011, till 420 000 hl år 2012 och till 240 000 hl år 2013 och kan uppgå till maximalt 60 000 hl per år från den 1 januari 2014 till den 31 december 2017, då monopolet ska upphöra. |
| --- | --- |

a)

Den totala etylalkoholproduktion inom monopolet som omfattas av stöd ska gradvis minska från de maximala 600 000 hl år 2011, till 420 000 hl år 2012 och till 240 000 hl år 2013 och kan uppgå till maximalt 60 000 hl per år från den 1 januari 2014 till den 31 december 2017, då monopolet ska upphöra.

| b) | Den produktion vid tullplomberade jordbruksbrännerier som omfattas av stödet ska gradvis minska från 540 000 hl år 2011, till 360 000 hl år 2012 och 180 000 hl år 2013. Den 31 december 2013 ska alla tullplomberade brännerier lämna monopolet. När de tullplomberade jordbruksbrännerierna lämnar monopolet ska de var och en kunna erhålla kompensationsstöd på 257,50 euro per hl av nominella destillationsrättigheter i den mening som avses i tillämplig tysk lagstiftning. Kompensationsstödet får beviljas senast den 31 december 2013. Det kan dock betalas ut i flera delar, varav den sista dock senast den 31 december 2017. |
| --- | --- |

b)

Den produktion vid tullplomberade jordbruksbrännerier som omfattas av stödet ska gradvis minska från 540 000 hl år 2011, till 360 000 hl år 2012 och 180 000 hl år 2013. Den 31 december 2013 ska alla tullplomberade brännerier lämna monopolet. När de tullplomberade jordbruksbrännerierna lämnar monopolet ska de var och en kunna erhålla kompensationsstöd på 257,50 euro per hl av nominella destillationsrättigheter i den mening som avses i tillämplig tysk lagstiftning. Kompensationsstödet får beviljas senast den 31 december 2013. Det kan dock betalas ut i flera delar, varav den sista dock senast den 31 december 2017.

| c) | Småskaliga icke tullplomberade brännerier, brännerianvändare och kooperativa fruktbrännerier får ta del av det stöd som beviljas av monopolet till och med den 31 december 2017, under förutsättning att den produktion som omfattas av stödet inte överstiger 60 000 hl per år. |
| --- | --- |

c)

Småskaliga icke tullplomberade brännerier, brännerianvändare och kooperativa fruktbrännerier får ta del av det stöd som beviljas av monopolet till och med den 31 december 2017, under förutsättning att den produktion som omfattas av stödet inte överstiger 60 000 hl per år.

| d) | Det stöd som totalt betalas ut från den 1 januari 2011 till den 31 december 2013 får uppgå till högst 269,9 miljoner euro och det stöd som totalt betalas ut från och med den 1 januari 2014 till och med den 31 december 2017 får uppgå till högst 268 miljoner euro. och |
| --- | --- |

d)

Det stöd som totalt betalas ut från den 1 januari 2011 till den 31 december 2013 får uppgå till högst 269,9 miljoner euro och det stöd som totalt betalas ut från och med den 1 januari 2014 till och med den 31 december 2017 får uppgå till högst 268 miljoner euro. och

| e) | Före den 30 juni varje år ska Tyskland lägga fram en rapport för kommissionen om hur monopolet fungerar och om det stöd som beviljats inom ramen för monopolet under föregående år. Kommissionen ska vidarebefordra denna rapport till Europaparlamentet och rådet. Vidare ska de årliga rapporter som ska läggas fram från 2013 till 2016 åtföljas av en årlig avvecklingsplan för de småskaliga icke tullplomberade brännerierna, brännerianvändarna och de kooperativa fruktbrännerierna.] |
| --- | --- |

e)

Före den 30 juni varje år ska Tyskland lägga fram en rapport för kommissionen om hur monopolet fungerar och om det stöd som beviljats inom ramen för monopolet under föregående år. Kommissionen ska vidarebefordra denna rapport till Europaparlamentet och rådet. Vidare ska de årliga rapporter som ska läggas fram från 2013 till 2016 åtföljas av en årlig avvecklingsplan för de småskaliga icke tullplomberade brännerierna, brännerianvändarna och de kooperativa fruktbrännerierna.]

Artikel 295

Särskilda bestämmelser för potatis

Medlemsstaterna får fortsätta att ge statligt stöd enligt varje befintlig ordning för produktionen av och handeln med potatis, färsk eller kyld, enligt KN-nummer 0701 fram till och med den 31 december 2011.

Artikel 296[Utgår efter 31.12.2010]

Särskilda bestämmelser för frukt- och grönsakssektorn

När det gäller sektorn för frukt och grönsaker får medlemsstaterna ge statligt stöd fram till och med den 31 december 2010 förutsatt att

| a) | det statliga stödet utbetalas endast till producenter av frukt och grönsaker som inte är medlemmar i en erkänd producentorganisation och som undertecknar ett avtal med en erkänd producentorganisation enligt vilket de godtar att de ska tillämpa den producentorganisationens åtgärder inom krisförebyggande och krishantering, |
| --- | --- |

a)

det statliga stödet utbetalas endast till producenter av frukt och grönsaker som inte är medlemmar i en erkänd producentorganisation och som undertecknar ett avtal med en erkänd producentorganisation enligt vilket de godtar att de ska tillämpa den producentorganisationens åtgärder inom krisförebyggande och krishantering,

| b) | det stödbelopp som utbetalas till dessa producenter uppgår till högst 75 % av det unionsstöd som mottas av medlemmarna i producentorganisationen i fråga, och |
| --- | --- |

b)

det stödbelopp som utbetalas till dessa producenter uppgår till högst 75 % av det unionsstöd som mottas av medlemmarna i producentorganisationen i fråga, och

| c) | den berörda medlemsstaten lägger fram en rapport för kommissionen senast den 31 december 2010 om det statliga stödets verkan och effektivitet, särskilt med en analys av i vilken utsträckning det har stött organiseringen av sektorn; kommissionen ska granska rapporten och eventuellt besluta att lägga fram lämpliga förslag.
  [Ändr. 34] |
| --- | --- |

c)

den berörda medlemsstaten lägger fram en rapport för kommissionen senast den 31 december 2010 om det statliga stödets verkan och effektivitet, särskilt med en analys av i vilken utsträckning det har stött organiseringen av sektorn; kommissionen ska granska rapporten och eventuellt besluta att lägga fram lämpliga förslag.
  [Ändr. 34]

Artikel 297

Nationellt stöd till krisdestillation av vin

1.   Från och med den 1 augusti 2012 får medlemsstaterna bevilja vinproducenter nationellt stöd för frivillig eller obligatorisk destillation i motiverade krisfall.

2.   Det stöd som avses i punkt 1 ska vara proportionerligt och göra det möjligt att hantera krisen.

3.   Det totalt tillgängliga beloppet ett visst år för sådant stöd i en medlemsstat får inte överskrida 15 % av det för året i fråga totalt tillgängliga beloppet per medlemsstat enligt bilaga X.

4.   Medlemsstater som önskar tillämpa det stöd som avses i punkt 1 ska lämna in en vederbörligen underbyggd anmälan till kommissionen. Kommissionen ska genom genomförandeakter och utan bistånd av den kommitté som avses i artikel 323.1

  som antagits utan tillämpning av artikel 323
  besluta om huruvida åtgärden ska godkännas och stöd kan beviljas.

5.   Alkohol från den destillation som avses i punkt 1 ska uteslutande användas för industriella ändamål eller som energikälla för att undvika en snedvridning av konkurrensen.

6.   Kommissionen får genom genomförandeakter
  i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 323.1a
  anta alla de åtgärder som krävs för denna artikel.

DEL V

SÄRSKILDA BESTÄMMELSER FÖR FLERA ELLER ENSKILDA SEKTORER

KAPITEL I

Särskilda bestämmelser för flera sektorer

Avsnitt I

Störningar på marknaden

Artikel 298

Störningar när det gäller den inre marknadens priser

För att på ett effektivt och ändamålsenligt sätt kunna reagera på risker för störningar på marknaden får kommissionen, genom delegerade akter som antas enligt det skyndsamma förfarandet
  i enlighet med artikel 322
  och med förbehåll för artikel 300, vidta de åtgärder som är nödvändiga i nedanstående situationer, om det är sannolikt att dessa situationer kommer att bestå och därmed skapa eller riskera att skapa störningar på marknaden:

| a) | När det gäller produkter inom sektorerna för socker, humle, nöt- och kalvkött, mjölk och mjölkprodukter samt får- och getkött, när priserna på unionsmarknaden för någon av dessa produkter ökar eller minskar väsentligt. |
| --- | --- |

a)

När det gäller produkter inom sektorerna för socker, humle, nöt- och kalvkött, mjölk och mjölkprodukter samt får- och getkött, när priserna på unionsmarknaden för någon av dessa produkter ökar eller minskar väsentligt.

| b) | När det gäller produkter inom sektorerna för griskött, ägg och fjäderfäkött och när det gäller olivolja, när priserna på unionsmarknaden för någon av dessa produkter ökar väsentligt. |
| --- | --- |

b)

När det gäller produkter inom sektorerna för griskött, ägg och fjäderfäkött och när det gäller olivolja, när priserna på unionsmarknaden för någon av dessa produkter ökar väsentligt.

Artikel 299

Störningar som förorsakats av prisnoteringar och priser på världsmarknaden

För att på ett effektivt och ändamålsenligt sätt kunna reagera på risker för störningar på marknaden får kommissionen, när prisnoteringar eller priser på världsmarknaden för en eller flera produkter inom sektorerna för spannmål, ris, socker samt mjölk och mjölkprodukter når en nivå som stör eller hotar att störa försörjningen av unionsmarknaden och läget sannolikt kommer att bestå eller försämras, genom delegerade akter som antas enligt det skyndsamma förfarandet
  i enlighet med artikel 322
  och med förbehåll för artikel 300, vidta de åtgärder som är nödvändiga för den berörda sektorn. Den får framför allt, helt eller delvis, upphöra med att tillämpa importtullar för vissa kvantiteter.

Artikel 300

Villkor för antagandet av delegerade akter i samband med störningar

De åtgärder som föreskrivs i artiklarna 298 och 299 får antas

| a) | förutsatt att övriga åtgärder enligt denna förordning visar sig vara otillräckliga, |
| --- | --- |

a)

förutsatt att övriga åtgärder enligt denna förordning visar sig vara otillräckliga,

| b) | med beaktande av de skyldigheter som följer av avtal som har ingåtts i enlighet med artikel 218.2 i fördraget. |
| --- | --- |

b)

med beaktande av de skyldigheter som följer av avtal som har ingåtts i enlighet med artikel 218.2 i fördraget.

Artikel 301

Genomförandebefogenheter

Kommissionen får genom genomförandeakter
  i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 323.1a
  anta alla de regler som krävs för artiklarna 298 och 299. Dessa regler får särskilt gälla förfaranden, anmälningar, tekniska kriterier och administrativa eller fysiska kontroller som medlemsstaterna ska genomföra.

Avsnitt II

Rapportering

Artikel 302

Rapportering rörande vissa sektorer

Kommissionen ska

| (1) | vart tredje år och första gången den 31 december 2010[2013] för Europaparlamentet och rådet lägga fram en rapport om genomförandet av de åtgärder rörande sektorn för biodling som fastställs i del II avdelning I kapitel IV avsnitt VIII, |
| --- | --- |

(1)

vart tredje år och första gången den 31 december 2010[2013] för Europaparlamentet och rådet lägga fram en rapport om genomförandet av de åtgärder rörande sektorn för biodling som fastställs i del II avdelning I kapitel IV avsnitt VIII,

| (2) | senast den 31 december 2013 för Europaparlamentet och rådet lägga fram en rapport om genomförandet av bestämmelserna i del II avdelning I kapitel IV avsnitt VI och i del II avdelning II kapitel II avseende producentorganisationer, driftsfonder och verksamhetsprogram inom sektorn för frukt och grönsaker, |
| --- | --- |

(2)

senast den 31 december 2013 för Europaparlamentet och rådet lägga fram en rapport om genomförandet av bestämmelserna i del II avdelning I kapitel IV avsnitt VI och i del II avdelning II kapitel II avseende producentorganisationer, driftsfonder och verksamhetsprogram inom sektorn för frukt och grönsaker,

| (3) | senast den 31 augusti 2012 för Europaparlamentet och rådet lägga fram en rapport om tillämpningen av det program för frukt i skolan som föreskrivs i artikel 128, vilken vid behov ska åtföljas av lämpliga förslag; rapporten ska särskilt ta upp frågor i vilken utsträckning programmet främjat ett väl fungerande program för frukt i skolan i medlemsstaterna och programmets påverkan på barn för förbättrade matvanor, |
| --- | --- |

(3)

senast den 31 augusti 2012 för Europaparlamentet och rådet lägga fram en rapport om tillämpningen av det program för frukt i skolan som föreskrivs i artikel 128, vilken vid behov ska åtföljas av lämpliga förslag; rapporten ska särskilt ta upp frågor i vilken utsträckning programmet främjat ett väl fungerande program för frukt i skolan i medlemsstaterna och programmets påverkan på barn för förbättrade matvanor,

| (4) | senast den [31 december 2010 och] den 31 december 2012 för Europaparlamentet och rådet lägga fram en rapport om utvecklingen av marknadssituationen och tillhörande villkor för smidig utfasning av systemet med mjölkkvoter, vid behov åtföljd av lämpliga förslag; dessutom ska man i en rapport studera följderna för producenter av ost med skyddad ursprungsbeteckning i enlighet med förordning (EG) nr 510/2006, |
| --- | --- |

(4)

senast den [31 december 2010 och] den 31 december 2012 för Europaparlamentet och rådet lägga fram en rapport om utvecklingen av marknadssituationen och tillhörande villkor för smidig utfasning av systemet med mjölkkvoter, vid behov åtföljd av lämpliga förslag; dessutom ska man i en rapport studera följderna för producenter av ost med skyddad ursprungsbeteckning i enlighet med förordning (EG) nr 510/2006,

| (5) | senast den 31 december 2011 för Europaparlamentet och rådet lägga fram en rapport om genomförandet av de säljfrämjande åtgärder inom vinsektorn som avses i artikel 138, |
| --- | --- |

(5)

senast den 31 december 2011 för Europaparlamentet och rådet lägga fram en rapport om genomförandet av de säljfrämjande åtgärder inom vinsektorn som avses i artikel 138,

| (6) | senast den 31 december av 2012 för Europaparlamentet och rådet lägga fram en rapport om vinsektorn, i vilken bland annat erfarenheterna från genomförandet av reformen beaktas, |
| --- | --- |

(6)

senast den 31 december av 2012 för Europaparlamentet och rådet lägga fram en rapport om vinsektorn, i vilken bland annat erfarenheterna från genomförandet av reformen beaktas,

| [(7) | senast den 31 december 2014 för Europaparlamentet och rådet lägga fram en rapport om tillämpningen av den ordning för livsmedelsutdelning till de sämst ställda i unionen som avses i artikel 17, tillsammans med lämpliga förslag.] |
| --- | --- |

[(7)

senast den 31 december 2014 för Europaparlamentet och rådet lägga fram en rapport om tillämpningen av den ordning för livsmedelsutdelning till de sämst ställda i unionen som avses i artikel 17, tillsammans med lämpliga förslag.]

| [(8) | senast den 30 juni 2014 och den 31 december 2018 för Europaparlamentet och rådet lägga fram en rapport om marknadssituationens utveckling inom sektorn för mjölk och mjölkprodukter och särskilt om genomförandet av artikel 209 första stycket iv och artiklarna 210.4, 229, 287, 310 och 311, vilka framför allt omfattar möjliga incitament för att uppmuntra jordbrukare att ingå gemensamma produktionsavtal, tillsammans med lämpliga förslag.] |
| --- | --- |

[(8)

senast den 30 juni 2014 och den 31 december 2018 för Europaparlamentet och rådet lägga fram en rapport om marknadssituationens utveckling inom sektorn för mjölk och mjölkprodukter och särskilt om genomförandet av artikel 209 första stycket iv och artiklarna 210.4, 229, 287, 310 och 311, vilka framför allt omfattar möjliga incitament för att uppmuntra jordbrukare att ingå gemensamma produktionsavtal, tillsammans med lämpliga förslag.]

KAPITEL II

SÄRSKILDA BESTÄMMELSER FÖR ENSKILDA SEKTORER

Avsnitt I

Humle

Artikel 303

Registrering av kontrakt inom humlesektorn

1.   Samtliga leveranskontrakt för i unionen producerad humle som ingåtts mellan, å ena sidan, en producent eller en producentorganisation och, å andra sidan, en köpare ska registreras av organ som respektive producentmedlemsstat utsett för detta ändamål.

2.   Kontrakt om leverans av vissa bestämda kvantiteter till överenskommet pris under en period som omfattar en eller flera skördar och som ingås före den 1 augusti året för den första skörden i fråga ska kallas förhandskontrakt. De ska registreras separat.

3.   De uppgifter som har registrerats får inte användas för andra ändamål än för tillämpningen av denna förordning.

4.   Kommissionen ska genom genomförandeakter
  som antagits i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 323.1a
  fastställa regler för registrering av leveranskontrakt för humle.

Avsnitt II

Vin

Artikel 304

Vinodlingsregister och inventering

1.   Medlemsstaterna ska föra ett vinodlingsregister med uppdaterad information om produktionskapaciteten.

2.   Medlemsstater i vilka den sammanlagda areal som är planterad med vinstockar bärande vindruvor för vinframställning klassificerbara enligt artikel 166.2 understiger 500 hektar, ska inte omfattas av den skyldighet som anges i punkt 1.

3.   Medlemsstater som i enlighet med artikel 139 inrymmer åtgärden ”omstrukturering och omställning av vinodlingar” i sina stödprogram, ska senast den 1 mars varje år till kommissionen skicka en uppdaterad inventering av sin produktionskapacitet som grundar sig på vinodlingsregistret.

4.   Efter den 1 januari 2016 kan kommissionen när som helst
  genom delegerade akter som antagits i enlighet med artikel 321
  besluta att punkterna 1, 2 och 3 inte längre ska tillämpas. [Ändr. 35]

5.   För att underlätta medlemsstaternas övervakning och kontroll av produktionskapaciteten får kommissionen genom delegerade akter
  som antagits i enlighet med artikel 321
  anta regler för vinodlingsregistrets omfattning och innehåll samt undantag.

6.   Kommissionen får genom genomförandeakter
  i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 323.1a
  anta bestämmelser om kontroll av information.

Artikel 305

Obligatoriska deklarationer inom vinsektorn

1.   Producenter av druvor avsedda för vinframställning och producenter av druvmust och vin, ska varje år till de behöriga nationella myndigheterna deklarera vilka mängder som producerats av den senaste skörden.

2.   Medlemsstaterna får kräva att försäljare av druvor för vinframställning varje år deklarerar vilka mängder som saluförts från den senaste skörden.

3.   Producenter av druvmust och vin och andra näringsidkare än detaljhandlare, ska varje år till de behöriga nationella myndigheterna deklarera sina lager av druvmust och vin, oavsett om dessa hänför sig till innevarande eller tidigare års skörd. Druvmust och vin som importerats från tredjeland ska anges separat.

4.   För att säkerställa att producenter och säljare enligt punkterna 1, 2 och 3 fullgör sina skyldigheter får kommissionen genom delegerade akter
  i enlighet med artikel 321
  anta regler om

| a) | innehållet i obligatoriska deklarationer och undantag, |
| --- | --- |

a)

innehållet i obligatoriska deklarationer och undantag,

| b) | innehållet i de deklarationer som avses i a och villkoren för deras inlämnande, samt undantag från skyldigheten att lämna in deklarationer, |
| --- | --- |

b)

innehållet i de deklarationer som avses i a och villkoren för deras inlämnande, samt undantag från skyldigheten att lämna in deklarationer,

| c) | sanktioner som ska tillämpas om deklarationerna inte lämnas in till medlemsstaterna i rätt tid. |
| --- | --- |

c)

sanktioner som ska tillämpas om deklarationerna inte lämnas in till medlemsstaterna i rätt tid.

5.   Kommissionen får genom genomförandeakter
  som antagits i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 323.1a

| a) | fastställa villkor för de standardblanketter som ska användas för de obligatoriska deklarationerna, |
| --- | --- |

a)

fastställa villkor för de standardblanketter som ska användas för de obligatoriska deklarationerna,

| b) | anta regler om omräkningskoefficienter för andra produkter än vin, |
| --- | --- |

b)

anta regler om omräkningskoefficienter för andra produkter än vin,

| c) | ange tidsfristerna för inlämnande av obligatoriska deklarationer, |
| --- | --- |

c)

ange tidsfristerna för inlämnande av obligatoriska deklarationer,

| d) | fastställa regler om medlemsstaternas inspektioner och rapportering till kommissionen. |
| --- | --- |

d)

fastställa regler om medlemsstaternas inspektioner och rapportering till kommissionen.

Artikel 306

Följedokument och register inom vinsektorn

1.   Produkter från vinsektorn får endast sättas i omlopp inom unionen om de åtföljs av ett av myndigheterna kontrollerat dokument.

2.   Fysiska eller juridiska personer eller sammanslutningar av sådana personer som för sin yrkesutövning innehar produkter från vinsektorn, särskilt producenter, tappningsföretag och bearbetningsföretag, liksom även näringsidkare, ska föra register över mottagna och avsända leveranser av dessa produkter.

3.   För att underlätta transporten av vinprodukter och medlemsstaternas kontroll av denna får kommissionen genom delegerade akter
  som antagits i enlighet med artikel 321

| a) | anta regler om följedokumentet, när det ska användas och undantag från skyldigheten att använda ett sådant dokument, |
| --- | --- |

a)

anta regler om följedokumentet, när det ska användas och undantag från skyldigheten att använda ett sådant dokument,

| b) | fastställa villkoren för när ett följedokument ska anses vara ett intyg om skyddad ursprungsbeteckning eller geografisk beteckning, |
| --- | --- |

b)

fastställa villkoren för när ett följedokument ska anses vara ett intyg om skyddad ursprungsbeteckning eller geografisk beteckning,

| c) | fastställa regler om sanktioner som ska tillämpas vid oförenlighet med följedokumenten, |
| --- | --- |

c)

fastställa regler om sanktioner som ska tillämpas vid oförenlighet med följedokumenten,

| d) | fastställa en skyldighet att föra ett register, |
| --- | --- |

d)

fastställa en skyldighet att föra ett register,

| e) | ange vem som ska föra register och undantag från skyldigheten att föra register, |
| --- | --- |

e)

ange vem som ska föra register och undantag från skyldigheten att föra register,

| f) | ange vilka funktioner som ska finnas i registret, |
| --- | --- |

f)

ange vilka funktioner som ska finnas i registret,

| g) | fastställa regler för användningen av följedokument och register. |
| --- | --- |

g)

fastställa regler för användningen av följedokument och register.

4.   Kommissionen får genom genomförandeakter
  som antagits i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 323.1a
  anta

| a) | regler om registrets sammansättning, vilka produkter som ska ingå, tidsfrister för inmatning i register och avslutande av register, |
| --- | --- |

a)

regler om registrets sammansättning, vilka produkter som ska ingå, tidsfrister för inmatning i register och avslutande av register,

| b) | ett krav på att medlemsstaterna fastställer den högsta godtagbara procentandelen svinn, |
| --- | --- |

b)

ett krav på att medlemsstaterna fastställer den högsta godtagbara procentandelen svinn,

| c) | allmänna bestämmelser och övergångsbestämmelser för hållande av register, |
| --- | --- |

c)

allmänna bestämmelser och övergångsbestämmelser för hållande av register,

| d) | regler om hur länge följedokument och register ska bevaras, |
| --- | --- |

d)

regler om hur länge följedokument och register ska bevaras,

| e) | regler om medlemsstaternas meddelanden till kommissionen, |
| --- | --- |

e)

regler om medlemsstaternas meddelanden till kommissionen,

| f) | regler om uppenbara fel, force majeure och exceptionella omständigheter. |
| --- | --- |

f)

regler om uppenbara fel, force majeure och exceptionella omständigheter.

Artikel 307

Utseende av ansvariga nationella myndigheter för vinsektorn

1.   Utan att det påverkar tillämpningen av andra bestämmelser i denna förordning om fastställande av behöriga nationella myndigheter ska medlemsstaterna utse en eller flera myndigheter som ska ansvara för att unionens regler inom vinsektorn efterlevs. Medlemsstaterna ska i synnerhet utse de laboratorier som har rätt att göra officiella analyser inom vinsektorn. De utsedda laboratorierna ska uppfylla de allmänna kriterierna för drift av testlaboratorier i ISO/IEC 17025.

2.   Medlemsstaterna ska underrätta kommissionen om namn och kontaktuppgifter för de myndigheter och laboratorier som avses i punkt 1. Kommissionen ska offentliggöra denna information och uppdatera den regelbundet.

Artikel 308

Anmälan och utvärdering inom vinsektorn

1.   När det gäller olagliga planteringar som planterats efter den 31 augusti 1998 enligt artikel 82 ska medlemsstaterna senast den 1 mars varje år underrätta kommissionen om de arealer som planterats med vinstockar utan motsvarande planteringsrätt efter den 31 augusti 1998 och om de arealer som röjts i enlighet med punkt 1 i den artikeln.

2.   När det gäller sådan obligatorisk reglering av planteringar som planterats olagligt före den 1 september 1998 och som avses i artikel 83 ska medlemsstaterna senast den 1 mars varje berört år underrätta kommissionen om

| a) | vilka arealer som har planterats med vinstockar utan motsvarande planteringsrätt före den 1 september 1998, |
| --- | --- |

a)

vilka arealer som har planterats med vinstockar utan motsvarande planteringsrätt före den 1 september 1998,

| b) | vilka arealer som har reglerats i enlighet med punkt 1 i den artikeln, om avgifterna enligt samma punkt och om det genomsnittliga regionala värdet av planteringsrätterna enligt punkt 2 i samma artikel. |
| --- | --- |

b)

vilka arealer som har reglerats i enlighet med punkt 1 i den artikeln, om avgifterna enligt samma punkt och om det genomsnittliga regionala värdet av planteringsrätterna enligt punkt 2 i samma artikel.

Medlemsstaterna ska, första gången senast den 1 mars 2010, underrätta kommissionen om de arealer som röjts i enlighet med artikel 83.4 första stycket.

Upphörandet av det tillfälliga förbudet mot nyplantering den 31 december 2015 enligt artikel 89.1 påverkar inte skyldigheterna enligt denna artikel.

3.   Medlemsstaterna ska senast den 1 mars varje år och första gången senast den 1 mars 2010 lämna in en rapport till kommissionen om genomförandet av åtgärderna i deras stödprogram enligt del II avdelning I kapitel IV avsnitt VII under det föregående budgetåret.

Rapporterna ska förteckna och beskriva de åtgärder för vilka unionsstöd har beviljats enligt stödprogrammen och ska i synnerhet innehålla uppgifter om genomförandet av de säljfrämjande åtgärder som avses i artikel 138.

4.   Medlemsstaterna ska senast den 1 mars 2011 och återigen senast den 1 mars 2014 lämna in en utvärdering till kommissionen av kostnaderna och fördelarna med stödprogrammen och ange hur de kan göras mer effektiva.

5.   För att säkerställa enhetlig tillämpning av denna artikel får kommissionen genom genomförandeakter
  i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 323.1a
  anta regler om anmälningar och utvärdering.

Avsnitt III

Mjölk och mjölkprodukter

Artikel 309

Avgift för att främja konsumtion av mjölk och mjölkprodukter

I syfte att finansiera åtgärderna för främjande av konsumtionen av mjölk i unionen, utvidga marknaden för mjölk och mjölkprodukter och förbättra mjölkkvaliteten får en medlemsstat, utan att det påverkar tillämpningen av artiklarna 107, 108 och 109 i fördraget såsom föreskrivs i artikel 290 första stycket i denna förordning, införa en avgift för saluförda kvantiteter av mjölk eller mjölkekvivalenter som ska betalas av mjölkproducenterna i den berörda medlemsstaten.

Artikel 310

Obligatoriska deklarationer inom sektorn för mjölk och mjölkprodukter

1.   Bearbetningsföretag för obehandlad mjölk ska varje månad till de behöriga nationella myndigheterna deklarera vilka mängder obehandlad mjölk som har levererats till dem.

2.   För att säkerställa att dessa deklarationer blir användbara och ändamålsenliga för marknadsförvaltningen får kommissionen genom delegerade akter
  i enlighet med artikel 321
  anta regler om omfattning, innehåll, utformning och tidpunkt för sådana deklarationer.

Artikel 311

Avtalsvillkor inom sektorn för mjölk och mjölkprodukter

1.   Om en medlemsstat beslutar att varje leverans av obehandlad mjölk från en jordbrukare till ett bearbetningsföretag för obehandlad mjölk ska omfattas av ett skriftligt avtal mellan parterna, ska detta avtal uppfylla de villkor som fastställs i punkt 2.

I det fall som beskrivs i första stycket ska den berörda medlemsstaten också besluta att om leveransen av obehandlad mjölk görs via en eller flera mottagare ska varje stadium av leveransen täckas av ett sådant avtal mellan parterna. Med mottagare avses här ett företag som transporterar obehandlad mjölk från en jordbrukare eller från en annan mottagare till ett bearbetningsföretag för obehandlad mjölk, eller till en annan mottagare, där äganderätten till den obehandlade mjölken överförs i vart och ett av fallen.

2.   Avtalet ska

| a) | ingås före leverans, |
| --- | --- |

a)

ingås före leverans,

| b) | vara skriftligt, och |
| --- | --- |

b)

vara skriftligt, och

| c) | framför allt omfatta






  i) | det pris som ska betalas för leveransen, vilket ska






  — | vara statiskt och anges i avtalet och/eller |
| --- | --- | --- | --- |

c)

framför allt omfatta

i)

det pris som ska betalas för leveransen, vilket ska

—

vara statiskt och anges i avtalet och/eller

| — | variera enbart på grund av faktorer som är fastställda i avtalet, särskilt marknadssituationens utveckling baserat på marknadsindikatorer, levererad volym och kvaliteten på eller sammansättningen av den levererade obehandlade mjölken, |
| --- | --- |

—

variera enbart på grund av faktorer som är fastställda i avtalet, särskilt marknadssituationens utveckling baserat på marknadsindikatorer, levererad volym och kvaliteten på eller sammansättningen av den levererade obehandlade mjölken,

| ii) | den volym som får och/eller ska levereras samt tidpunkten för leveranserna, och |
| --- | --- |

ii)

den volym som får och/eller ska levereras samt tidpunkten för leveranserna, och

| iii) | avtalets giltighetstid, som får vara obegränsad och innehålla uppsägningsklausuler. |
| --- | --- |

iii)

avtalets giltighetstid, som får vara obegränsad och innehålla uppsägningsklausuler.

3.   Genom undantag från punkt 1 ska ett avtal inte krävas när obehandlad mjölk levereras från en jordbrukare till ett bearbetningsföretag för obehandlad mjölk där bearbetningsföretaget är ett kooperativ som jordbrukaren tillhör och kooperativets stadgar innehåller bestämmelser med liknande effekt som dem som anges i punkt 2 a, b och c.

4.   Alla delar av avtal om leverans av obehandlad mjölk som ingås av jordbrukare, mottagare eller bearbetningsföretag som hanterar obehandlad mjölk, inbegripet de delar som avses i punkt 2 c, ska förhandlas fritt mellan parterna.

5.   För att garantera en enhetlig tillämpning av denna artikel får kommissionen anta alla bestämmelser som krävs genom genomförandeakter
  i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 323.1a
  .

Avsnitt IV

Etylalkohol

Artikel 312

Rapportering inom etylalkoholsektorn

1.   När det gäller produkter inom etylalkoholsektorn ska medlemsstaterna underrätta kommissionen uppgifter om följande:

| a) | Produktionen av etylalkohol som är framställd av jordbruksprodukter uttryckt i hektoliter ren alkohol, fördelad på de råvaror som använts. |
| --- | --- |

a)

Produktionen av etylalkohol som är framställd av jordbruksprodukter uttryckt i hektoliter ren alkohol, fördelad på de råvaror som använts.

| b) | Avsättningen, uttryckt i hektoliter ren etylalkohol som är framställd av jordbruksprodukter, fördelad på användningsområden. |
| --- | --- |

b)

Avsättningen, uttryckt i hektoliter ren etylalkohol som är framställd av jordbruksprodukter, fördelad på användningsområden.

| c) | De lager av etylalkohol som är framställd av jordbruksprodukter som fanns i medlemsstaten vid slutet av det föregående året. |
| --- | --- |

c)

De lager av etylalkohol som är framställd av jordbruksprodukter som fanns i medlemsstaten vid slutet av det föregående året.

| d) | Den beräknade produktionen under det innevarande året. |
| --- | --- |

d)

Den beräknade produktionen under det innevarande året.

Kommissionen ska genom genomförandeakter
  som antagits i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 323.1a
  fastställa bestämmelser för rapportering av dessa uppgifter, särskilt hur ofta de ska lämnas, samt en definition av användningsområden.

2.   På grundval av de uppgifter som avses i punkt 1 och annan tillgänglig information ska kommissionen, genom genomförandeakter och utan bistånd av den kommitté som avses i artikel 323.1

  som antagits utan tillämpning av artikel 323
  , göra dels en sammanfattande bedömning av unionens marknad för etylalkohol som är framställd av jordbruksprodukter för det föregående året, dels en preliminär bedömning av marknaden för det innevarande året.

Den sammanfattande bedömningen av unionens marknad för etylalkohol ska även innehålla uppgifter om etylalkohol som inte är framställd av jordbruksprodukter. Kommissionen ska genom genomförandeakter
  som antagits i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 323.1a
  fastställa exakt vad dessa uppgifter ska innehålla samt hur de ska samlas in.

Vid tillämpningen av detta stycke ska med ”etylalkohol som inte är framställd av jordbruksprodukter” avses de produkter enligt KN-nummer 2207, 2208 90 91 och 2208 90 99 som inte har framställts av en viss jordbruksprodukt som anges i bilaga I till fördraget.

3.   Kommissionen ska underrätta medlemsstaterna om de bedömningar som avses i punkt 2.

DEL VI

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

Artikel 313

Finansiella bestämmelser

Förordning (EG) nr 1290/2005 och tillämpningsbestämmelserna för denna ska gälla för de utgifter som medlemsstaterna ådrar sig i samband med att de fullgör sina skyldigheter enligt den här förordningen.

Artikel 314

Finansiell överföring av medel tillgängliga inom vinsektorn till landsbygdsutveckling

1.   De belopp som fastställs i punkt 2 och som grundar sig på de historiska utgifter som avses i förordning (EG) nr 1493/1999 för interventionsåtgärder i syfte att stabilisera jordbruksmarknaderna enligt artikel 3.1 b i förordning (EG) nr 1290/2005, ska finnas tillgängliga som kompletterande unionsmedel för åtgärder i vinproducerande regioner inom ramen för den programplanering för landsbygdsutvecklingen som finansieras genom förordning (EG) nr 1698/2005.

2.   Följande belopp ska finnas tillgängliga under de angivna kalenderåren:

| — | 2009: 40 660 000 EUR. |
| --- | --- |

—

2009: 40 660 000 EUR.

| — | 2010: 82 110 000 EUR, |
| --- | --- |

—

2010: 82 110 000 EUR,

| — | Från och med 2011 och därefter: 122 610 000 EUR. [Ändr. 36] |
| --- | --- |

—

Från och med 2011 och därefter: 122 610 000 EUR. [Ändr. 36]

3.   Beloppen i punkt 2 ska fördelas mellan medlemsstaterna i enlighet med bilaga XIX.

4.   Kommissionen ska genom genomförandeakter
  i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 323.1a
  anta alla de regler som krävs för denna artikel.

Artikel 315

Åtgärder för att lösa särskilda praktiska problem

1.   Kommissionen ska genom genomförandeakter anta

  delegerade akter som antagits i enlighet med artikel 321 fastställa
  de åtgärder som är både nödvändiga och berättigade i en nödsituation för att lösa specifika praktiska problem. Sådana åtgärder får avvika från bestämmelser i denna förordning, men endast i den utsträckning och under den period som det är absolut nödvändigt.

2.   Om det är nödvändigt för att lösa problemet i fråga ska kommissionen agera i enlighet med artikel 323.2.

  Om särskilt brådskande fall gör det nödvändigt ska det skyndsamma förfarandet i artikel 322 gälla för delegerade akter som antagits i enlighet med denna artikel
  . [Ändr. 37]

Artikel 316

Utbyte av information

1.   Medlemsstaterna och kommissionen ska underrätta varandra om den information som behövs för att tillämpa denna förordning eller för att övervaka och analysera marknaden och för att fullgöra internationella skyldigheter i fråga om de produkter som anges i artikel 1. Sådan information får, när så är lämpligt, översändas eller göras tillgänglig för behöriga myndigheter i tredjeland och den får offentliggöras.

2.   För att göra sådana anmälningar som avses i punkt 1 snabba, effektiva, korrekta och kostnadseffektiva ska kommissionen genom delegerade akter
  som antagits i enlighet med artikel 321
  fastställa

| a) | vilken typ av information som ska lämnas, |
| --- | --- |

a)

vilken typ av information som ska lämnas,

| b) | anmälningsmetoder, |
| --- | --- |

b)

anmälningsmetoder,

| c) | regler om tillgång till den information eller de informationssystem som görs tillgängliga, |
| --- | --- |

c)

regler om tillgång till den information eller de informationssystem som görs tillgängliga,

| d) | på vilka villkor och med vilka medel informationen får offentliggöras. |
| --- | --- |

d)

på vilka villkor och med vilka medel informationen får offentliggöras.

3.   Kommissionen ska genom genomförandeakter
  i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 323.1a
  anta

| a) | regler om lämnande av den information som är nödvändig för tillämpningen av denna artikel, |
| --- | --- |

a)

regler om lämnande av den information som är nödvändig för tillämpningen av denna artikel,

| b) | bestämmelser om hanteringen av den information som ska lämnas samt regler om innehåll, form, tidpunkt, frekvens och tidsfrister för anmälningarna, |
| --- | --- |

b)

bestämmelser om hanteringen av den information som ska lämnas samt regler om innehåll, form, tidpunkt, frekvens och tidsfrister för anmälningarna,

| c) | bestämmelser om hur information och handlingar ska överföras till eller göras tillgängliga för medlemsstater, behöriga myndigheter i tredjeland eller allmänheten. |
| --- | --- |

c)

bestämmelser om hur information och handlingar ska överföras till eller göras tillgängliga för medlemsstater, behöriga myndigheter i tredjeland eller allmänheten.

Artikel 317

Bestämmelse om kringgående

Utan att det påverkar tillämpningen av specifika bestämmelser ska inga förmåner som föreskrivs i denna förordning beviljas fysiska eller juridiska personer för vilka det konstaterats att de förutsättningar som krävs för att få sådana förmåner har skapats på ett konstlat sätt, i strid med målen för denna förordning.

Artikel 318

Kontroller, administrativa åtgärder och administrativa sanktioner samt rapporter om detta

1.   För att skapa balans mellan den avskräckande effekten av avgifter, påföljder och sanktioner som ska tillämpas vid överträdelse av någon av de skyldigheter som följer av tillämpningen av denna förordning, å ena sidan, och en flexibel tillämpning av systemet, å andra sidan, ska kommissionen genom delegerade akter
  i enlighet med artikel 321
  anta regler och villkor för följande:

| a) | Utestängning och uppskjutande av utbetalning eller ett avdrag på stöden, utbetalningarna eller bidragen, särskilt om tidsfrister inte har hållits, produkten, storleken eller kvantiteten inte överensstämmer med tillämpningen, utvärderingen av ett program inte har gjorts eller information inte har lämnats, är felaktig eller inte har lämnats i tid. |
| --- | --- |

a)

Utestängning och uppskjutande av utbetalning eller ett avdrag på stöden, utbetalningarna eller bidragen, särskilt om tidsfrister inte har hållits, produkten, storleken eller kvantiteten inte överensstämmer med tillämpningen, utvärderingen av ett program inte har gjorts eller information inte har lämnats, är felaktig eller inte har lämnats i tid.

| b) | Minskning av utbetalningen till medlemsstaterna för deras jordbruksavgifter om de tidsfrister som fastställts för återvinning av bidraget till betalningen av tilläggsavgiften inte hålls, eller uppskjutande av de månatliga utbetalningarna om medlemsstaterna inte skickar information till kommissionen, eller om denna information inte skickas i tid eller är felaktig. |
| --- | --- |

b)

Minskning av utbetalningen till medlemsstaterna för deras jordbruksavgifter om de tidsfrister som fastställts för återvinning av bidraget till betalningen av tilläggsavgiften inte hålls, eller uppskjutande av de månatliga utbetalningarna om medlemsstaterna inte skickar information till kommissionen, eller om denna information inte skickas i tid eller är felaktig.

| c) | De standardbelopp som en erbjudare eller anbudsgivare ska betala när interventionsprodukterna inte uppfyller kvalitetskraven. |
| --- | --- |

c)

De standardbelopp som en erbjudare eller anbudsgivare ska betala när interventionsprodukterna inte uppfyller kvalitetskraven.

| d) | Återvinningen (hel eller delvis) av utbetalningar om ett godkännande eller en erkännandeplan har avbrutits eller återkallats eller om betalningen varit felaktig. |
| --- | --- |

d)

Återvinningen (hel eller delvis) av utbetalningar om ett godkännande eller en erkännandeplan har avbrutits eller återkallats eller om betalningen varit felaktig.

| e) | Extrabelopp, tilläggsavgifter eller räntor som ska gälla vid bedrägeri, oegentligheter, avsaknad av bevis på att en skyldighet har fullgjorts eller försenade deklarationer. |
| --- | --- |

e)

Extrabelopp, tilläggsavgifter eller räntor som ska gälla vid bedrägeri, oegentligheter, avsaknad av bevis på att en skyldighet har fullgjorts eller försenade deklarationer.

| f) | Röjning av vinodlingar som används olagligt. |
| --- | --- |

f)

Röjning av vinodlingar som används olagligt.

| g) | Det avdrag som ska gälla vid frisläppande av säkerheter för bidrag, licenser, erbjudanden, anbud eller särskilda tillämpningar när en skyldighet enligt den säkerheten varken helt eller delvis har fullgjorts. |
| --- | --- |

g)

Det avdrag som ska gälla vid frisläppande av säkerheter för bidrag, licenser, erbjudanden, anbud eller särskilda tillämpningar när en skyldighet enligt den säkerheten varken helt eller delvis har fullgjorts.

| h) | Medlemsstaternas kvarhållande av belopp som återvunnits som påföljder och sanktioner eller överföringen av dem till unionens budget. |
| --- | --- |

h)

Medlemsstaternas kvarhållande av belopp som återvunnits som påföljder och sanktioner eller överföringen av dem till unionens budget.

| i) | Utestängning av en aktör eller en sökande från offentlig intervention och privat lagring, från licenssystemet eller från tullkvotsystemet vid bedrägeri eller lämnande av felaktig information. |
| --- | --- |

i)

Utestängning av en aktör eller en sökande från offentlig intervention och privat lagring, från licenssystemet eller från tullkvotsystemet vid bedrägeri eller lämnande av felaktig information.

| j) | Återkallande eller tillfälligt upphävande av ett godkännande eller ett erkännande, särskilt när en aktör, producentorganisation, sammanslutning av producentorganisationer, producentgrupp eller branschorganisation inte följer, eller inte längre uppfyller, de krav som gäller, inbegripet om de inte lämnar de anmälningar som krävs. |
| --- | --- |

j)

Återkallande eller tillfälligt upphävande av ett godkännande eller ett erkännande, särskilt när en aktör, producentorganisation, sammanslutning av producentorganisationer, producentgrupp eller branschorganisation inte följer, eller inte längre uppfyller, de krav som gäller, inbegripet om de inte lämnar de anmälningar som krävs.

| k) | Tillämpningen av lämpliga nationella sanktioner på aktörer som producerar utöver kvoten. |
| --- | --- |

k)

Tillämpningen av lämpliga nationella sanktioner på aktörer som producerar utöver kvoten.

De avgifter och administrativa påföljder och sanktioner som avses i första stycket ska avpassas med hänsyn till hur allvarlig och omfattande den konstaterade överträdelsen varit, dess varaktighet samt hur ofta den har förkommit.

2.   Kommissionen ska genom genomförandeakter
  i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 323.1a
  anta

| a) | regler om de administrativa och fysiska kontroller som medlemsstaterna ska utföra med hänsyn till de skyldigheter som följer av tillämpningen av denna förordning, |
| --- | --- |

a)

regler om de administrativa och fysiska kontroller som medlemsstaterna ska utföra med hänsyn till de skyldigheter som följer av tillämpningen av denna förordning,

| b) | förfaranden och tekniska kriterier för de administrativa åtgärder och administrativa sanktioner som avses i punkt 1 om det konstaterats överträdelser av någon av de skyldigheter som följer av tillämpningen av denna förordning, |
| --- | --- |

b)

förfaranden och tekniska kriterier för de administrativa åtgärder och administrativa sanktioner som avses i punkt 1 om det konstaterats överträdelser av någon av de skyldigheter som följer av tillämpningen av denna förordning,

| c) | förfaranden och kriterier rörande återvinning av felaktiga utbetalningar när det gäller genomförandet av reglerna och villkoren i punkt 1 d, |
| --- | --- |

c)

förfaranden och kriterier rörande återvinning av felaktiga utbetalningar när det gäller genomförandet av reglerna och villkoren i punkt 1 d,

| d) | regler och metoder för rapportering om kontroller som utförts samt resultaten av dessa, |
| --- | --- |

d)

regler och metoder för rapportering om kontroller som utförts samt resultaten av dessa,

| e) | regler om införande av ytterligare krav när det gäller tullförfarandena, särskilt så som de fastställs i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 450/2008 (52), om det av särskilda skäl krävs för att systemet ska kunna förvaltas korrekt. |
| --- | --- |

e)

regler om införande av ytterligare krav när det gäller tullförfarandena, särskilt så som de fastställs i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 450/2008 (52), om det av särskilda skäl krävs för att systemet ska kunna förvaltas korrekt.

3.   Kommissionen får genom genomförandeakter
  som antagits i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 323.1a
  fastställa de regler om mätning av arealer inom vinsektorn som säkerställer en enhetlig tillämpning av bestämmelserna i denna förordning. Reglerna får i synnerhet avse kontroller och regler för de särskilda finansiella förfarandena för bättre kontroller.

Artikel 319

Förenlighet med det integrerade administrations- och kontrollsystemet

Vid tillämpningen av denna förordning inom vinsektorn ska medlemsstaterna se till att de administrations- och kontrollförfaranden som avses i artikel 318 och som hänför sig till arealer är förenliga med det integrerade administrations- och kontrollsystemet (Iaks) med avseende på

| a) | databasen, |
| --- | --- |

a)

databasen,

| b) | de system för identifiering av jordbruksskiften som avses i artikel 17 i förordning (EG) nr 73/2009, |
| --- | --- |

b)

de system för identifiering av jordbruksskiften som avses i artikel 17 i förordning (EG) nr 73/2009,

| c) | de administrativa kontrollerna. |
| --- | --- |

c)

de administrativa kontrollerna.

Dessa förfaranden ska utformas så att de fungerar tillsammans utan problem eller konflikter och så att uppgifter kan utbytas med Iaks.

DEL VII

DELEGERING AV BEFOGENHET, TILLÄMPNINGSBESTÄMMELSER, ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSER OCH SLUTBESTÄMMELSER

KAPITEL I

Delegering av befogenhet och tillämpningsbestämmelser

Artikel 320

Kommissionens befogenheter

Om inte annat uttryckligen föreskrivs i denna förordning ska kommissionen, när den ges befogenhet att vidta åtgärder göra detta

| — | i enlighet med förfarandet i artikel 321 när det gäller delegerade akter, |
| --- | --- |

—

i enlighet med förfarandet i artikel 321 när det gäller delegerade akter,

| — | i enlighet med förfarandet i artiklarna 321 och 322 när det gäller delegerade akter som antagits enligt det skyndsamma förfarandet, och |
| --- | --- |

—

i enlighet med förfarandet i artiklarna 321 och 322 när det gäller delegerade akter som antagits enligt det skyndsamma förfarandet, och

| — | i enlighet med förfarandet i artikel 323 när det gäller genomförandeakter. |
| --- | --- |

—

i enlighet med förfarandet i artikel 323 när det gäller genomförandeakter.

Artikel 321

Delegerade akter

1.   Befogenhet att anta de delegerade akter som avses i denna förordning ska ges till kommissionen under obestämd tid

  med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel
  .

Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska kommissionen samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.

2.   
  Befogenheten att anta delegerade akter ska ges till kommissionen för en period på fem år från och med
  den delegering ... (53)

  . Kommissionen ska utarbeta en rapport om delegeringen
  av befogenhet som avses i artikel 1 får återkallas

  senast nio månader före utgången
  av
  perioden av fem år. Delegeringen av befogenhet ska genom tyst medgivande förlängas med perioder av samma längd, om inte
  Europaparlamentet eller rådet
  motsätter sig en sådan förlängning senast tre månader före utgången av perioden i fråga
  .

Den institution som har inlett ett internt förfarande för att besluta huruvida en delegering av befogenheter ska återkallas ska sträva efter att informera den andra institutionen och kommissionen i rimlig tid innan det slutliga beslutet fattas, och ange vilka delegerade befogenheter som kan komma att återkallas samt de eventuella skälen för detta.

3.   Beslutet om återkallande

  Delegeringen av befogenhet får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse
  innebär att delegering av de befogenheter

  delegeringen av den befogenhet
  som anges i beslutet upphör att gälla. Det

  Beslutet
  får verkan omedelbart

  dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning,
  eller vid ett senare, i beslutet angivet, datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan
  har
  trätt i kraft. Det ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning
  .

Europaparlamentet och rådet får invända mot en delegerad akt inom en period på två månader från delgivningsdagen. På Europaparlamentets eller rådets initiativ får denna period förlängas med en månad.

4.
     
  Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.

5.
     
  En delegerad akt som antas i enlighet med denna förordning ska träda i kraft endast
  om varken Europaparlamentet eller rådet vid utgången av denna period har invänt

  har gjort invändningar
  mot den delegerade akten ska den offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning och träda i kraft den dag som anges i den. Den delegerade akten får offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning och träda i kraft före utgången av denna period

  inom en period av två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om
  både Europaparlamentet och rådet
  , före utgången av den perioden,
  har underrättat kommissionen om att de har beslutat att inte göra invändningar

  inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ
  . Om Europaparlamentet eller rådet invänder mot en delegerad akt ska den inte träda i kraft. Den institution som invänder mot den delegerade akten ska ange skälen för detta.
  [Ändr. 38]

Artikel 322

Skyndsamt förfarande

1.   Delegerade akter som antagits enligt denna artikel ska träda i kraft utan dröjsmål och ska tillämpas så länge ingen invändning görs i enlighet med punkt 2. Europaparlamentet och rådet ska delges en delegerad akt som antagits enligt denna artikel tillsammans med en motivering av varför det skyndsamma förfarandet tillämpas.

2.   Europaparlamentet eller rådet får invända mot en delgerad akt som antagits enligt den här artikeln i enlighet med det förfarande som anges i artikel 321.3. Akten upphör i så fall att vara tillämplig. Den institution som invänder mot den delegerade akten ska ange skälen för detta.

  artikel 321.5
  .
  I ett sådant fall ska kommissionen upphäva akten utan dröjsmål efter det att Europaparlamentet eller rådet har delgett den sitt beslut om invändning
  . [Ändr. 39]

Artikel 323

Genomförandeakter – kommitté

1.   [När genomförandeakter antas enligt denna förordning ska Kommissionen bistås

  ska biträdas
  av kommittén för den samlade marknadsordningen inom jordbruket
  .

  och förfarandet i artikel [5] i förordning (EU) nr [xxxx/åååå] (kompletteras efter det att förordningen om kontrollmekanismer enligt artikel 291.2 i EUF-fördraget, som för närvarande diskuteras av Europaparlamentet och rådet, har antagits) ska tillämpas.]

  Denna kommitté ska vara en kommitté i den mening som avses i förordning (EU) nr 182/2011.

1a.
     
  När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas.

2.   Vid skyndsamma fall enligt artiklarna 265, 266, 282 och 315.2 i denna förordning ska förfarandet i artikel [6] i förordning (EU) nr [xxxx/åååå] tillämpas.

  När det hänvisas till denna punkt ska artikel 8 i förordning (EU) nr 182/2011 jämförd med artikel 5 i den förordningen tillämpas
  . [Ändr. 40]

Artikel 324

Kommitténs organisation

Vid organisationen av mötena i den kommitté som avses i artikel 323.1 ska man särskilt beakta omfånget av dess ansvar, den specifika karaktären hos det ärende som ska behandlas samt behovet av lämplig sakkunskap.

KAPITEL II

Övergångsbestämmelser och slutbestämmelser

Artikel 325

Upphävande

1.   Förordning (EEG) nr 922/72 ska upphöra att gälla.

2.   Förordning (EG) nr 1234/2007 ska upphöra att gälla.

Artiklarna 113a, 113b, 114, 115, 116, 117.1–117.4 i förordning (EG) nr 1234/2007 och bilagorna XIa.II andra stycket, XIa.IV–XIa.IX, XII.IV.2, XIII.VI andra stycket, XIV.A, XIV.B.I.2 och XIV.B.I.3, XIV.B.III och XIV.C, XV.II, III, IV och VI, till den förordningen ska för att de artiklarna ska kunna tillämpas emellertid fortsätta att gälla till och med det datum som fastställs enligt artikel 326 i den här förordningen.

Dessutom ska

| — | artiklarna 85o–85x i förordning (EG) nr 1234/2007 och bilagorna Xd och Xe till den förordningen, ska för att de artiklarna ska kunna tillämpas emellertid fortsätta att gälla till och med utgången av vinåret 2010/2011, |
| --- | --- |

—

artiklarna 85o–85x i förordning (EG) nr 1234/2007 och bilagorna Xd och Xe till den förordningen, ska för att de artiklarna ska kunna tillämpas emellertid fortsätta att gälla till och med utgången av vinåret 2010/2011,

| — | artiklarna 84a, 86–95a, 188a.3 och 188a.4 i förordning (EG) nr 1234/2007 och bilagorna Xa och XI till den förordningen, ska för att de artiklarna ska kunna tillämpas emellertid fortsätta att gälla till och med utgången av regleringsåret 2011/2012 för de berörda produkterna, |
| --- | --- |

—

artiklarna 84a, 86–95a, 188a.3 och 188a.4 i förordning (EG) nr 1234/2007 och bilagorna Xa och XI till den förordningen, ska för att de artiklarna ska kunna tillämpas emellertid fortsätta att gälla till och med utgången av regleringsåret 2011/2012 för de berörda produkterna,

| — | artiklarna 103w, 103x och 103y i förordning (EG) nr 1234/2007 och bilaga XVa till den förordningen, ska för att de artiklarna ska kunna tillämpas emellertid fortsätta att gälla till och med den 31 juli 2012. |
| --- | --- |

—

artiklarna 103w, 103x och 103y i förordning (EG) nr 1234/2007 och bilaga XVa till den förordningen, ska för att de artiklarna ska kunna tillämpas emellertid fortsätta att gälla till och med den 31 juli 2012.

3.   Hänvisningar till förordning (EG) nr 1234/2007 ska anses som hänvisningar till den här förordningen och ska läsas enligt jämförelsetabellen i bilaga XX till den här förordningen.

Artikel 326

Tillämpningsdag för saluföringsreglerna

För att säkerställa rättssäkerheten när det gäller tillämpningen av saluföringsreglerna ska kommissionen genom delegerade akter fastställa den dag då de bestämmelser i förordning (EG) nr 1234/2007 som avses i artikel 325.2 andra stycket i den här förordningen eller delar av den ska upphöra att gälla för den berörda sektorn. Den dagen ska vara tillämpningsdagen för motsvarande saluföringsregler som ska fastställas enligt de delegerade akter som föreskrivs i del II avdelning II kapitel I avsnitt I i denna förordning.

Artikel 327

Övergångsbestämmelser inom sektorerna för frukt och grönsaker samt bearbetad frukt och bearbetade grönsaker

1.   Denna förordning berör inte de producentgrupper, producentorganisationer och sammanslutningar av producentorganisationer som redan erkänts innan den här förordningen trädde i kraft och den inverkar inte heller på pågående erkännandeplaner eller verksamhetsprogram.

2.   För att garantera att alla system som föreskrivs i förordning (EG) nr 1234/2007 upprätthålls får kommissionen anta övergångsbestämmelser genom delegerade akter
  som antagits i enlighet med artikel 321
  .

Artikel 328

Övergångsbestämmelser inom vinsektorn

För att se till att ekonomiska aktörer inte påverkas negativt av ikraftträdandet av denna förordning får kommissionen genom delgerade akter
  i enlighet med artikel 321
  anta sådana åtgärder som krävs för att underlätta övergången från bestämmelserna i förordningarna (EG) nr 1493/1999 och (EG) nr 479/2008 till de bestämmelser som fastställs i denna förordning.

Artikel 329

Ikraftträdande

1.   Denna förordning träder i kraft den [sjunde] dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

[Artikel 159 ska dock tillämpas från och med [..../1 år från ikraftträdandet].]

2.   När det gäller sockersektorn ska del II avdelning I tillämpas till och med slutet av regleringsåret 2014/15 för socker.

Bestämmelserna för det system för begränsning av mjölkproduktionen som upprättas i del II avdelning I kapitel III ska, i enlighet med artikel 59, tillämpas till och med den 31 mars 2015.

När det gäller sektorn för mjölk och mjölkprodukter ska artikel 209 första stycket led iv och artiklarna 210.4, 229, 287, 310 och 311 tillämpas till och med den 30 juni 2020.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den ...

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C 132, 3.5.2011, s. 89.

1

(2)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 4 juli 2012.

2

(3)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

3

(4)  EGT L 106, 5.5.1972, s. 1.

4

(5)  

  EUT L 55, 28.2.2011, s. 13.

5

EUT L 55, 28.2.2011, s. 13.

(6)  EUT L 30, 31.1.2009, s. 1.

6

(7)  EUT L 76, 19.3.2008, s. 6.

7

(8)  EUT L 30, 31.1.2009, s. 16.

8

(9)  EUT L 277, 21.10.2005, s. 1.

9

(10)  KOM(2009) 0234 slutlig.

10

(11)  EGT L 31, 1.2.2002, s. 1.

11

(12)  EUT L 93, 31.3.2006, s. 12.

12

(13)  EUT L 214, 4.8.2006, s. 7.

13

(14)  EUT L 58, 28.2.2006, s. 1.

14

(15)  EUT L 209, 11.8.2005, s. 1.

15

(16)  EUT L 243, 6.9.2006, s. 47.

16

(17)  COM(2010)0498.

17

(18)  EGT L 179, 14.7.1999, s. 1.

18

(19)  EGT L 143, 16.6.2000, s. 1.

19

(20)  EUT L 265, 26.9.2006, s. 1.

20

(21)  EUT L 189, 20.7.2007, s. 1.

21

(22)  EUT L 210, 31.7.2006, s. 25.

22

(23)  EUT L 148, 6.6.2008, s. 1.

23

(24)  

  EUT L 358, 16.12.2006, s. 3.

24

EUT L 358, 16.12.2006, s. 3.

(25)  EUT L 124, 20.5.2003, s. 36.

25

(26)  EUT C 244, 1.10.2004, s. 2.

26

(27)  EGT L 197, 3.8.2000, s. 19.

27

(28)  EGT L 10, 12.1.2002, s. 47.

28

(29)  EGT L 10, 12.1.2002, s. 53.

29

(30)  EGT L 10, 12.1.2002, s. 58.

30

(31)  EGT L 10, 12.1.2002, s. 67.

31

(32)  EGT L 15, 17.1.2002, s. 19.

32

(33)  EUT L 39, 13.2.2008, s. 16.

33

(34)  EUT L 299, 8.11.2008, s. 25.

34

(35)  EUT L 78, 24.3.2009, s. 1.

35

(36)  EUT L 165, 30.4.2004, s. 1.

36

(37)  EGT L 118, 4.5.2002, s. 1.

37

(38)  EGT L 186, 30.6.1989, s. 21.

38

(39)  EGT L 109, 6.5.2000, s. 29.

39

(40)  EUT L 247, 21.9.2007, s. 17.

40

(41)  Rådets förordning (EEG) nr 707/76 av den 25 mars 1976 om godkännande av producentgrupper inom silkesodlingssektorn (EGT L 84, 31.3.1976, s. 1).

41

(42)  Rådets förordning (EG) nr 865/2004 av den 29 april 2004 om den gemensamma organisationen av marknaden för olivolja och bordsoliver (EUT L 161, 30.4.2004, s. 97).

42

(43)  Rådets förordning (EG) nr 1952/2005 av den 23 november 2005 om den gemensamma organisationen av marknaden för humle (EUT L 314, 30.11.2005, s. 1).

43

(44)  Rådets förordning (EEG) nr 2077/92 av den 30 juni 1992 om branschorganisationer och branschavtal inom tobakssektorn (EGT L 215, 30.7.1992, s. 80).

44

(45)  Rådets förordning (EEG) nr 2092/91 av den 24 juni 1991 om ekologisk produktion av jordbruksprodukter och uppgifter därom på jordbruksprodukter och livsmedel (EGT L 198, 22.7.1991, s. 1).

45

(46)  Rådets förordning (EG) nr 834/2007 av den 28 juni 2007 om ekologisk produktion och märkning av ekologiska produkter (EUT L 189, 20.7.2007, s. 1).

46

(47)  EGT L 1, 4.1.2003, s. 1.

47

(48)  EGT L 256, 7.9.1987, s. 1.

48

(49)  EUT L 84, 31.3.2009, s. 1.

49

(50)  EUT L 185, 17.7.2009, s. 1.

50

(51)  EUT L 328, 15.12.2009, s. 10.

51

(52)  EUT L 145, 4.6.2008, s. 1.

52

(53)  
  Den dag då denna förordning träder i kraft.

53

Den dag då denna förordning träder i kraft.

Onsdagen den 4 juli 2012BILAGA I

FÖRTECKNING ÖVER DE PRODUKTER SOM AVSES I ARTIKEL 1.1

Del I:   Spannmål

När det gäller spannmål omfattar denna förordning de produkter som anges i följande tabell:

| KN-nr | Varuslag |
| --- | --- |
| a) | 0709 90 60 | Sockermajs, färsk eller kyld |
| 0712 90 19 | Torkad sockermajs, hel, skuren, skivad, bruten eller i mjölform, men inte vidare beredd, annat än hybridmajs för utsäde |
| 1001 90 91 | Vanligt vete och blandsäd av vete och råg, för utsäde |
| 1001 90 99 | Spält, vete och blandsäd av vete och råg, annat än för utsäde |
| 1002 00 00 | Råg |
| 1003 00 | Korn |
| 1004 00 | Havre |
| 1005 10 90 | Majs (utsädesmajs) annan än hybridmajs |
| 1005 90 00 | Majs, annan än utsädesmajs |
| 1007 00 90 | Sorghum, av andra slag än hybrider för utsäde |
| 1008 | Bovete, hirs och kanariefrö; annan spannmål |
| b) | 1001 10 | Durumvete |
| c) | 1101 00 00 | Finmalet mjöl av vete eller av blandsäd av vete och råg |
| 1102 10 00 | Finmalet mjöl av råg |
| 1103 11 | Krossgryn och grovt mjöl av vete |
| 1107 | Malt, även rostad |
| d) | 0714 | Maniok-, arrow- och salepsrot, jordärtskockor, batater (sötpotatis) och liknande rötter, stam- eller rotknölar med hög halt av stärkelse eller inulin, färska, kylda, frysta eller torkade, hela eller i bitar och även i form av pelletar; märg av sagopalm |
| ex 1102 | Finmalet mjöl av spannmål, annat än av vete eller av blandsäd av vete och råg: |
| 1102 20 | Av majs |
| 1102 90 | Annat: |
| 1102 90 10 | Av korn |
| 1102 90 30 | Av havre |
| 1102 90 90 | Annat: |
| ex 1103 | Krossgryn, grovt mjöl (inbegripet fingryn) och pelletar av spannmål utom krossgryn och grovt mjöl av vete (undernummer 1103 11), krossgryn och grovt mjöl av ris (undernummer 1103 19 50) och pelletar av ris (undernummer 1103 20 50) |
| ex 1104 | Spannmål, bearbetad på annat sätt (t.ex. skalad, valsad, bearbetad till flingor eller pärlgryn, klippt eller gröpad), med undantag av ris enligt nr 1006 och risflingor enligt undernummer 1104 19 91; groddar av spannmål, hela, valsade, bearbetade till flingor eller malda |
| 1106 20 | Mjöl och pulver av sago eller av rötter, stam- eller rotknölar enligt nr 0714 |
| ex 1108 | Stärkelse; inulin: |
| Stärkelse: |
| 1108 11 00 | Vetestärkelse |
| 1108 12 00 | Majsstärkelse |
| 1108 13 00 | Potatisstärkelse |
| 1108 14 00 | Maniokstärkelse (kassavastärkelse) |
| ex 1108 19 | Annan stärkelse: |
| 1108 19 90 | Annat: |
| 1109 00 00 | Vetegluten, även torkat |
| 1702 | Annat socker, inbegripet kemiskt ren laktos, maltos, glukos och fruktos, i fast form; sirap och andra sockerlösningar utan tillsats av aromämnen eller färgämnen; konstgjord honung, även blandad med naturlig honung; sockerkulör: |
| ex 1702 30 | Druvsocker (inbegripet kemiskt ren glukos) samt sirap och andra lösningar av druvsocker, inte innehållande fruktsocker (fruktos) eller innehållande mindre än 20 viktprocent fruktsocker beräknat på torrsubstansen: |
| | Annat: |
| ex 1702 30 50 | I form av vitt kristalliniskt pulver, även agglomererat, innehållande mindre än 99 viktprocent fruktsocker beräknat på torrsubstansen |
| ex 1702 30 90 | Annat, innehållande mindre än 99 viktprocent glukos beräknat på torrsubstansen |
| ex 1702 40 | Druvsocker samt sirap och andra lösningar av druvsocker, innehållande minst 20 viktprocent men mindre än 50 viktprocent fruktsocker beräknat på torrsubstansen, med undantag av invertsocker |
| 1702 40 90 | Annat: |
| ex 1702 90 | Andra slag, inbegripet invertsocker och andra socker- och sockersirapsblandningar innehållande 50 viktprocent fruktsocker beräknat på torrsubstansen: |
| 1702 90 50 | Maltodextrin samt sirap och andra lösningar av maltodextrin |
| Sockerkulör |
| Annat: |
| 1702 90 75 | I form av pulver, även agglomererat |
| 1702 90 79 | Annat: |
| 2106 | Livsmedelsberedningar, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans: |
| ex 2106 90 | Annat: |
| Aromatiserade eller färgade sockerlösningar: |
| Annat: |
| 2106 90 55 | Av druvsocker eller maltodextrin |
| ex 2302 | Kli, fodermjöl och andra återstoder, även i form av pelletar, erhållna vid siktning, malning eller annan bearbetning av spannmål |
| ex 2303 | Återstoder från stärkelseframställning och liknande återstoder, betmassa, bagass och annat avfall från sockerframställning, drav, drank och annat avfall från bryggerier eller brännerier, även i form av pelletar: |
| 2303 10 | Återstoder från stärkelseframställning och liknande återstoder |
| 2303 30 00 | Drav, drank och annat avfall från bryggerier eller brännerier |
| ex 2306 | Oljekakor och andra fasta återstoder från utvinning av vegetabiliska fetter eller oljor, andra än de som omfattas av nr 2304 eller 2305, även malda eller i form av pelletar: |
| Annat: |
| 2306 90 05 | Av majsgroddar |
| ex 2308 | Vegetabiliska ämnen och vegetabiliskt avfall samt vegetabiliska återstoder och biprodukter av sådana slag som används vid utfodring av djur, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans, även i form av pelletar: |
| 2308 00 40 | Ekollon och hästkastanjer; återstoder från pressning av frukt, annan än vindruvor |
| 2309 | Beredningar av sådana slag som används vid utfodring av djur: |
| ex 2309 10 | Hund- eller kattfoder i detaljhandelsförpackningar: |
| 2309 10 11
  2309 10 13
  2309 10 31
  2309 10 33
  2309 10 51
  2309 10 53 | Innehållande stärkelse, druvsocker, maltodextrin, sirap eller andra lösningar av druvsocker eller maltodextrin enligt nr 1702 30 50, 1702 30 90, 1702 40 90, 1702 90 50 och 2106 90 55 eller mjölkprodukter |
| ex 2309 90 | Annat: |
| 2309 90 20 | Produkter som avses i kompletterande anmärkning 5 till kapitel 23 i Kombinerade nomenklaturen |
| Andra, inbegripet förblandningar: |
| 2309 90 31
  2309 90 33
  2309 90 41
  2309 90 43
  2309 90 51
  2309 90 53 | Innehållande stärkelse, druvsocker, maltodextrin, sirap eller andra lösningar av druvsocker eller maltodextrin enligt nr 1702 30 50, 1702 30 90, 1702 40 90, 1702 90 50 och 2106 90 55 eller mjölkprodukter: |
| (1) | Med mjölkprodukter avses produkter enligt nummer 0401–0406 samt undernummer 1702 11, 1702 19 och 2106 90 51. |

KN-nr

Varuslag

a)

0709 90 60

Sockermajs, färsk eller kyld

0712 90 19

Torkad sockermajs, hel, skuren, skivad, bruten eller i mjölform, men inte vidare beredd, annat än hybridmajs för utsäde

1001 90 91

Vanligt vete och blandsäd av vete och råg, för utsäde

1001 90 99

Spält, vete och blandsäd av vete och råg, annat än för utsäde

1002 00 00

Råg

1003 00

Korn

1004 00

Havre

1005 10 90

Majs (utsädesmajs) annan än hybridmajs

1005 90 00

Majs, annan än utsädesmajs

1007 00 90

Sorghum, av andra slag än hybrider för utsäde

1008

Bovete, hirs och kanariefrö; annan spannmål

b)

1001 10

Durumvete

c)

1101 00 00

Finmalet mjöl av vete eller av blandsäd av vete och råg

1102 10 00

Finmalet mjöl av råg

1103 11

Krossgryn och grovt mjöl av vete

1107

Malt, även rostad

d)

0714

Maniok-, arrow- och salepsrot, jordärtskockor, batater (sötpotatis) och liknande rötter, stam- eller rotknölar med hög halt av stärkelse eller inulin, färska, kylda, frysta eller torkade, hela eller i bitar och även i form av pelletar; märg av sagopalm

ex 1102

Finmalet mjöl av spannmål, annat än av vete eller av blandsäd av vete och råg:

1102 20

Av majs

1102 90

Annat:

1102 90 10

Av korn

1102 90 30

Av havre

1102 90 90

Annat:

ex 1103

Krossgryn, grovt mjöl (inbegripet fingryn) och pelletar av spannmål utom krossgryn och grovt mjöl av vete (undernummer 1103 11), krossgryn och grovt mjöl av ris (undernummer 1103 19 50) och pelletar av ris (undernummer 1103 20 50)

ex 1104

Spannmål, bearbetad på annat sätt (t.ex. skalad, valsad, bearbetad till flingor eller pärlgryn, klippt eller gröpad), med undantag av ris enligt nr 1006 och risflingor enligt undernummer 1104 19 91; groddar av spannmål, hela, valsade, bearbetade till flingor eller malda

1106 20

Mjöl och pulver av sago eller av rötter, stam- eller rotknölar enligt nr 0714

ex 1108

Stärkelse; inulin:

Stärkelse:

1108 11 00

Vetestärkelse

1108 12 00

Majsstärkelse

1108 13 00

Potatisstärkelse

1108 14 00

Maniokstärkelse (kassavastärkelse)

ex 1108 19

Annan stärkelse:

1108 19 90

Annat:

1109 00 00

Vetegluten, även torkat

1702

Annat socker, inbegripet kemiskt ren laktos, maltos, glukos och fruktos, i fast form; sirap och andra sockerlösningar utan tillsats av aromämnen eller färgämnen; konstgjord honung, även blandad med naturlig honung; sockerkulör:

ex 1702 30

Druvsocker (inbegripet kemiskt ren glukos) samt sirap och andra lösningar av druvsocker, inte innehållande fruktsocker (fruktos) eller innehållande mindre än 20 viktprocent fruktsocker beräknat på torrsubstansen:

Annat:

ex 1702 30 50

I form av vitt kristalliniskt pulver, även agglomererat, innehållande mindre än 99 viktprocent fruktsocker beräknat på torrsubstansen

ex 1702 30 90

Annat, innehållande mindre än 99 viktprocent glukos beräknat på torrsubstansen

ex 1702 40

Druvsocker samt sirap och andra lösningar av druvsocker, innehållande minst 20 viktprocent men mindre än 50 viktprocent fruktsocker beräknat på torrsubstansen, med undantag av invertsocker

1702 40 90

Annat:

ex 1702 90

Andra slag, inbegripet invertsocker och andra socker- och sockersirapsblandningar innehållande 50 viktprocent fruktsocker beräknat på torrsubstansen:

1702 90 50

Maltodextrin samt sirap och andra lösningar av maltodextrin

Sockerkulör

Annat:

1702 90 75

I form av pulver, även agglomererat

1702 90 79

Annat:

2106

Livsmedelsberedningar, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans:

ex 2106 90

Annat:

Aromatiserade eller färgade sockerlösningar:

Annat:

2106 90 55

Av druvsocker eller maltodextrin

ex 2302

Kli, fodermjöl och andra återstoder, även i form av pelletar, erhållna vid siktning, malning eller annan bearbetning av spannmål

ex 2303

Återstoder från stärkelseframställning och liknande återstoder, betmassa, bagass och annat avfall från sockerframställning, drav, drank och annat avfall från bryggerier eller brännerier, även i form av pelletar:

2303 10

Återstoder från stärkelseframställning och liknande återstoder

2303 30 00

Drav, drank och annat avfall från bryggerier eller brännerier

ex 2306

Oljekakor och andra fasta återstoder från utvinning av vegetabiliska fetter eller oljor, andra än de som omfattas av nr 2304 eller 2305, även malda eller i form av pelletar:

Annat:

2306 90 05

Av majsgroddar

ex 2308

Vegetabiliska ämnen och vegetabiliskt avfall samt vegetabiliska återstoder och biprodukter av sådana slag som används vid utfodring av djur, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans, även i form av pelletar:

2308 00 40

Ekollon och hästkastanjer; återstoder från pressning av frukt, annan än vindruvor

2309

Beredningar av sådana slag som används vid utfodring av djur:

ex 2309 10

Hund- eller kattfoder i detaljhandelsförpackningar:

2309 10 11

2309 10 13

2309 10 31

2309 10 33

2309 10 51

2309 10 53

Innehållande stärkelse, druvsocker, maltodextrin, sirap eller andra lösningar av druvsocker eller maltodextrin enligt nr 1702 30 50, 1702 30 90, 1702 40 90, 1702 90 50 och 2106 90 55 eller mjölkprodukter

ex 2309 90

Annat:

2309 90 20

Produkter som avses i kompletterande anmärkning 5 till kapitel 23 i Kombinerade nomenklaturen

Andra, inbegripet förblandningar:

2309 90 31

2309 90 33

2309 90 41

2309 90 43

2309 90 51

2309 90 53

Innehållande stärkelse, druvsocker, maltodextrin, sirap eller andra lösningar av druvsocker eller maltodextrin enligt nr 1702 30 50, 1702 30 90, 1702 40 90, 1702 90 50 och 2106 90 55 eller mjölkprodukter:

(1)

Med mjölkprodukter avses produkter enligt nummer 0401–0406 samt undernummer 1702 11, 1702 19 och 2106 90 51.

Del II:   Risprodukter

När det gäller spannmål omfattar denna förordning de produkter som anges i följande tabell:

| KN-nr | Varuslag |
| --- | --- |
| a) | 1006 10 21–
  1006 10 98 | Med ytterskal (paddy), annat än för utsäde |
| 1006 20 | Endast befriat från ytterskalet (råris) |
| 1006 30 | Helt eller delvis slipat ris, även polerat eller glaserat |
| b) | 1006 40 00 | Brutet ris |
| c) | 1102 90 50 | Rismjöl |
| 1103 19 50 | Krossgryn samt grovt mjöl av ris (inbegripet fingryn) |
| 1103 20 50 | Pelletar av ris |
| 1104 19 91 | Risflingor |
| ex 1104 19 99 | Valsat ris |
| 1108 19 10 | Risstärkelse |

KN-nr

Varuslag

a)

1006 10 21–

1006 10 98

Med ytterskal (paddy), annat än för utsäde

1006 20

Endast befriat från ytterskalet (råris)

1006 30

Helt eller delvis slipat ris, även polerat eller glaserat

b)

1006 40 00

Brutet ris

c)

1102 90 50

Rismjöl

1103 19 50

Krossgryn samt grovt mjöl av ris (inbegripet fingryn)

1103 20 50

Pelletar av ris

1104 19 91

Risflingor

ex 1104 19 99

Valsat ris

1108 19 10

Risstärkelse

Del III:   Socker

När det gäller socker omfattar denna förordning de produkter som anges i följande tabell:

| KN-nr | Varuslag |
| --- | --- |
| a) | 1212 91 | Sockerbetor |
| 1212 99 20 | Sockerrör |
| b) | 1701 | Socker från sockerrör eller sockerbetor samt kemiskt ren sackaros, i fast form |
| c) | 1702 20 | Lönnsocker samt sirap och andra lösningar av lönnsocker |
| 1702 60 95 och 1702 90 95 | Annat socker i fast form och sirap, inte innehållande tillsats av aromämnen eller färgämnen, med undantag av laktos, glukos, maltodextrin och isoglukos |
| 1702 90 71 | Sockerkulör innehållande minst 50 viktprocent sackaros beräknat på torrsubstansen |
| 2106 90 59 | Annan sirap och andra sockerlösningar med tillsats av aromämnen eller färgämnen än isoglukos, laktos, glukos och maltodextrin |
| d) | 1702 30 10
  1702 40 10
  1702 60 10
  1702 90 30 | Isoglukos |
| e) | 1702 60 80
  1702 90 80 | Inulinsirap |
| f) | 1703 | Melass erhållen vid utvinning eller raffinering av socker |
| g) | 2106 90 30 | Aromatiserade eller färgade sockerlösningar av isoglukos |
| h) | 2303 20 | Betmassa, bagass och annat avfall från sockerframställning |

KN-nr

Varuslag

a)

1212 91

Sockerbetor

1212 99 20

Sockerrör

b)

1701

Socker från sockerrör eller sockerbetor samt kemiskt ren sackaros, i fast form

c)

1702 20

Lönnsocker samt sirap och andra lösningar av lönnsocker

1702 60 95 och 1702 90 95

Annat socker i fast form och sirap, inte innehållande tillsats av aromämnen eller färgämnen, med undantag av laktos, glukos, maltodextrin och isoglukos

1702 90 71

Sockerkulör innehållande minst 50 viktprocent sackaros beräknat på torrsubstansen

2106 90 59

Annan sirap och andra sockerlösningar med tillsats av aromämnen eller färgämnen än isoglukos, laktos, glukos och maltodextrin

d)

1702 30 10

1702 40 10

1702 60 10

1702 90 30

Isoglukos

e)

1702 60 80

1702 90 80

Inulinsirap

f)

1703

Melass erhållen vid utvinning eller raffinering av socker

g)

2106 90 30

Aromatiserade eller färgade sockerlösningar av isoglukos

h)

2303 20

Betmassa, bagass och annat avfall från sockerframställning

Del IV:   Torkat foder

När det gäller torkat foder omfattar denna förordning de produkter som anges i följande tabell:

| KN-nr | Varuslag |
| --- | --- |
| a) | ex 1214 10 00 | Mjöl och pelletar av hetluftstorkad lusern (alfalfa) |
| Mjöl och pelletar av lusern som torkats på annat sätt och malts |
| ex 1214 90 90 | Lusern, esparsett, klöver, lupiner, vicker och liknande foderprodukter som hetluftstorkats, dock inte hö och foderkål samt produkter som innehåller hö |
| Lusern, esparsett, klöver, lupiner, vicker, honungsklöver, vial och serradelle som torkats på annat sätt och malts |
| b) | ex 2309 90 99 | Proteinkoncentrat framställda av saft från lusern och gräs |
| Dehydratiserade produkter som framställts av återstoder i fast form och saft från tillverkningen av ovannämnda koncentrat |

KN-nr

Varuslag

a)

ex 1214 10 00

Mjöl och pelletar av hetluftstorkad lusern (alfalfa)

Mjöl och pelletar av lusern som torkats på annat sätt och malts

ex 1214 90 90

Lusern, esparsett, klöver, lupiner, vicker och liknande foderprodukter som hetluftstorkats, dock inte hö och foderkål samt produkter som innehåller hö

Lusern, esparsett, klöver, lupiner, vicker, honungsklöver, vial och serradelle som torkats på annat sätt och malts

b)

ex 2309 90 99

Proteinkoncentrat framställda av saft från lusern och gräs

Dehydratiserade produkter som framställts av återstoder i fast form och saft från tillverkningen av ovannämnda koncentrat

Del V:   Frön

När det gäller frön omfattar denna förordning de produkter som anges i följande tabell:

| KN-nr | Varuslag |
| --- | --- |
| 0712 90 11 | Hybridsockermajs: |
| som utsäde |
| 0713 10 10 | Ärter (Pisum sativum): |
| som utsäde |
| ex 0713 20 00 | Kikärter (garbanzos): |
| som utsäde |
| ex 0713 31 00 | Bönor av arterna Vigna mungo (L.) Hepper och Vigna radiata (L.) Wilczek: |
| som utsäde |
| ex 0713 32 00 | Adzukibönor (Phaseolus eller Vigna angularis): |
| som utsäde |
| 0713 33 10 | Trädgårdsbönor (Phaseolus vulgaris) (bruna bönor, vita bönor etc.): |
| som utsäde |
| ex 0713 39 00 | Andra bönor: |
| som utsäde |
| ex 0713 40 00 | Linser: |
| som utsäde |
| ex 0713 50 00 | Bondbönor (Vicia faba var. major) och hästbönor (Vicia faba var. equina och Vicia faba var. minor): |
| som utsäde |
| ex 0713 90 00 | Andra torkade baljväxtfrön: |
| som utsäde |
| 1001 90 10 | Spält: |
| som utsäde |
| ex 1005 10 | Hybridmajs för utsäde |
| 1006 10 10 | Ris med ytterskal (paddy): |
| som utsäde |
| 1007 00 10 | Hybridsorghum: |
| som utsäde |
| 1201 00 10 | Sojabönor, även sönderdelade: |
| som utsäde |
| 1202 10 10 | Jordnötter, oskalade men inte rostade eller på annat sätt tillagade: |
| som utsäde |
| 1204 00 10 | Linfrön, även sönderdelade: |
| som utsäde |
| 1205 10 10 och
  ex 1205 90 00 | Rapsfrön och rybsfrön, även sönderdelade: |
| som utsäde |
| 1206 00 10 | Solrosfrön, även sönderdelade: |
| som utsäde |
| ex 1207 | Andra oljeväxtfrön och oljehaltiga frukter, även sönderdelade: |
| som utsäde |
| 1209 | Frön, frukter och sporer av sådana slag som används |
| som utsäde |

KN-nr

Varuslag

0712 90 11

Hybridsockermajs:

som utsäde

0713 10 10

Ärter (Pisum sativum):

som utsäde

ex 0713 20 00

Kikärter (garbanzos):

som utsäde

ex 0713 31 00

Bönor av arterna Vigna mungo (L.) Hepper och Vigna radiata (L.) Wilczek:

som utsäde

ex 0713 32 00

Adzukibönor (Phaseolus eller Vigna angularis):

som utsäde

0713 33 10

Trädgårdsbönor (Phaseolus vulgaris) (bruna bönor, vita bönor etc.):

som utsäde

ex 0713 39 00

Andra bönor:

som utsäde

ex 0713 40 00

Linser:

som utsäde

ex 0713 50 00

Bondbönor (Vicia faba var. major) och hästbönor (Vicia faba var. equina och Vicia faba var. minor):

som utsäde

ex 0713 90 00

Andra torkade baljväxtfrön:

som utsäde

1001 90 10

Spält:

som utsäde

ex 1005 10

Hybridmajs för utsäde

1006 10 10

Ris med ytterskal (paddy):

som utsäde

1007 00 10

Hybridsorghum:

som utsäde

1201 00 10

Sojabönor, även sönderdelade:

som utsäde

1202 10 10

Jordnötter, oskalade men inte rostade eller på annat sätt tillagade:

som utsäde

1204 00 10

Linfrön, även sönderdelade:

som utsäde

1205 10 10 och

ex 1205 90 00

Rapsfrön och rybsfrön, även sönderdelade:

som utsäde

1206 00 10

Solrosfrön, även sönderdelade:

som utsäde

ex 1207

Andra oljeväxtfrön och oljehaltiga frukter, även sönderdelade:

som utsäde

1209

Frön, frukter och sporer av sådana slag som används

som utsäde

Del VI:   Humle

| 1. | När det gäller humle omfattar denna förordning de produkter som anges i följande tabell:






  KN-nr | Varuslag |
| --- | --- | --- |
| 1210 | Humle, färsk eller torkad, även mald, pulveriserad eller i form av pelletar; lupulin |

1.

När det gäller humle omfattar denna förordning de produkter som anges i följande tabell:

KN-nr

Varuslag

1210

Humle, färsk eller torkad, även mald, pulveriserad eller i form av pelletar; lupulin

| 2. | Reglerna i denna förordning om saluföring och handel med tredje land ska också tillämpas på följande produkter:






  KN-nr | Varuslag |
| --- | --- | --- |
| 1302 13 00 | Växtsaft och växtextrakt av humle |

2.

Reglerna i denna förordning om saluföring och handel med tredje land ska också tillämpas på följande produkter:

KN-nr

Varuslag

1302 13 00

Växtsaft och växtextrakt av humle

Del VII:   Olivolja och bordsoliver

När det gäller olivolja och bordsoliver omfattar denna förordning de produkter som anges i följande tabell:

| KN-nr | Varuslag |
| --- | --- |
| a) | 1509 | Olivolja och fraktioner av denna olja, även raffinerade men inte kemiskt modifierade |
| 1510 00 | Andra oljor erhållna enbart ur oliver samt fraktioner av sådana oljor, även raffinerade men inte kemiskt modifierade, inbegripet blandningar av dessa oljor eller fraktioner med oljor eller fraktioner enligt nr 1509 |
| b) | 0709 90 31 | Oliver, färska eller kylda, för annan användning än oljeframställning |
| 0709 90 39 | Andra oliver, färska eller kylda |
| 0710 80 10 | Oliver (även ångkokta eller kokta i vatten), frysta |
| 0711 20 | Oliver tillfälligt konserverade (t.ex. med svaveldioxidgas eller i saltlake, svavelsyrlighetsvatten eller andra konserverande lösningar) men olämpliga för direkt konsumtion i detta tillstånd |
| ex 0712 90 90 | Torkade oliver, hela, i bitar, skivade, krossade eller pulveriserade, men inte vidare beredda |
| 2001 90 65 | Oliver, beredda eller konserverade med ättika eller ättiksyra |
| ex 2004 90 30 | Oliver, beredda eller konserverade på annat sätt än med ättika eller ättiksyra, frysta |
| 2005 70 | Oliver, beredda eller konserverade på annat sätt än med ättika eller ättiksyra, ej frysta |
| c) | 1522 00 31
  1522 00 39 | Återstoder från bearbetning av fetter, feta oljor eller andra fettartade ämnen eller av animaliska eller vegetabiliska vaxer innehållande olja med olivolja som karaktärsgivande beståndsdel |
| 2306 90 11
  2306 90 19 | Oljekakor och andra återstoder från utvinning av olivolja |

KN-nr

Varuslag

a)

1509

Olivolja och fraktioner av denna olja, även raffinerade men inte kemiskt modifierade

1510 00

Andra oljor erhållna enbart ur oliver samt fraktioner av sådana oljor, även raffinerade men inte kemiskt modifierade, inbegripet blandningar av dessa oljor eller fraktioner med oljor eller fraktioner enligt nr 1509

b)

0709 90 31

Oliver, färska eller kylda, för annan användning än oljeframställning

0709 90 39

Andra oliver, färska eller kylda

0710 80 10

Oliver (även ångkokta eller kokta i vatten), frysta

0711 20

Oliver tillfälligt konserverade (t.ex. med svaveldioxidgas eller i saltlake, svavelsyrlighetsvatten eller andra konserverande lösningar) men olämpliga för direkt konsumtion i detta tillstånd

ex 0712 90 90

Torkade oliver, hela, i bitar, skivade, krossade eller pulveriserade, men inte vidare beredda

2001 90 65

Oliver, beredda eller konserverade med ättika eller ättiksyra

ex 2004 90 30

Oliver, beredda eller konserverade på annat sätt än med ättika eller ättiksyra, frysta

2005 70

Oliver, beredda eller konserverade på annat sätt än med ättika eller ättiksyra, ej frysta

c)

1522 00 31

1522 00 39

Återstoder från bearbetning av fetter, feta oljor eller andra fettartade ämnen eller av animaliska eller vegetabiliska vaxer innehållande olja med olivolja som karaktärsgivande beståndsdel

2306 90 11

2306 90 19

Oljekakor och andra återstoder från utvinning av olivolja

Del VIII:   Lin och hampa som odlas för fiberproduktion

När det gäller lin och hampa som odlas för fiberproduktion omfattar denna förordning de produkter som anges i följande tabell:

| KN-nr | Varuslag |
| --- | --- |
| 5301 | Lin, oberett eller berett men inte spunnet; blånor och avfall av lin (inbegripet garnavfall samt rivet avfall och riven lump) |
| 5302 | Mjukhampa (Cannabis sativa L.), oberedd eller beredd men inte spunnen; blånor och avfall av mjukhampa (inbegripet garnavfall samt rivet avfall och riven lump) |

KN-nr

Varuslag

5301

Lin, oberett eller berett men inte spunnet; blånor och avfall av lin (inbegripet garnavfall samt rivet avfall och riven lump)

5302

Mjukhampa (Cannabis sativa L.), oberedd eller beredd men inte spunnen; blånor och avfall av mjukhampa (inbegripet garnavfall samt rivet avfall och riven lump)

Del IX:   Frukt och grönsaker

När det gäller frukt och grönsaker omfattar denna förordning de produkter som anges i följande tabell:

| KN-nr | Varuslag |
| --- | --- |
| 0702 00 00 | Tomater, färska eller kylda |
| 0703 | Kepalök (vanlig lök), schalottenlök, vitlök, purjolök och lök av andra Allium-arter, färska eller kylda |
| 0704 | Kål, färsk eller kyld |
| 0705 | Trädgårdssallat (Lactuca sativa) och cikoriasallat (Cichorium spp.), färska eller kylda |
| 0706 | Morötter, rovor, rödbetor, haverrot (salsifi), rotselleri, rädisor och liknande rotfrukter, färska eller kylda |
| 0707 00 | Gurkor, färska eller kylda |
| 0708 | Baljfrukter och baljväxtfrön, färska eller kylda |
| ex 0709 | Andra grönsaker, färska eller kylda, med undantag av grönsaker enligt undernummer 0709 60 91, 0709 60 95, 0709 60 99, 0709 90 31, 0709 90 39 och 0709 90 60 |
| ex 0802 | Andra nötter, färska eller torkade, även skalade, med undantag av arekanötter (eller betelnötter) och kolanötter enligt undernummer 0802 90 20 |
| 0803 00 11 | Mjölbananer, färska |
| ex 0803 00 90 | Mjölbananer, torkade |
| 0804 20 10 | Fikon, färska |
| 0804 30 00 | Ananas |
| 0804 40 00 | Avokado |
| 0804 50 00 | Guava, mango och mangostan |
| 0805 | Citrusfrukter, färska eller torkade |
| 0806 10 10 | Bordsdruvor, färska |
| 0807 | Meloner (inbegripet vattenmeloner) och papayafrukter, färska |
| 0808 | Äpplen, päron och kvittenfrukter, färska |
| 0809 | Aprikoser, körsbär, persikor (inbegripet nektariner), plommon och slånbär, färska |
| 0810 | Annan frukt och andra bär, färska |
| 0813 50 31
  0813 50 39 | Blandningar av enbart nötter enligt nr 0801 och 0802 |
| 0910 20 | Saffran |
| ex 0910 99 | Timjan, färsk eller kyld |
| ex 1211 90 85 | Basilikört, citronmeliss, mynta, origanum vulgare (oregano/vild mejram), rosmarin, salvia, färska eller kylda |
| 1212 99 30 | Johannesbröd |

KN-nr

Varuslag

0702 00 00

Tomater, färska eller kylda

0703

Kepalök (vanlig lök), schalottenlök, vitlök, purjolök och lök av andra Allium-arter, färska eller kylda

0704

Kål, färsk eller kyld

0705

Trädgårdssallat (Lactuca sativa) och cikoriasallat (Cichorium spp.), färska eller kylda

0706

Morötter, rovor, rödbetor, haverrot (salsifi), rotselleri, rädisor och liknande rotfrukter, färska eller kylda

0707 00

Gurkor, färska eller kylda

0708

Baljfrukter och baljväxtfrön, färska eller kylda

ex 0709

Andra grönsaker, färska eller kylda, med undantag av grönsaker enligt undernummer 0709 60 91, 0709 60 95, 0709 60 99, 0709 90 31, 0709 90 39 och 0709 90 60

ex 0802

Andra nötter, färska eller torkade, även skalade, med undantag av arekanötter (eller betelnötter) och kolanötter enligt undernummer 0802 90 20

0803 00 11

Mjölbananer, färska

ex 0803 00 90

Mjölbananer, torkade

0804 20 10

Fikon, färska

0804 30 00

Ananas

0804 40 00

Avokado

0804 50 00

Guava, mango och mangostan

0805

Citrusfrukter, färska eller torkade

0806 10 10

Bordsdruvor, färska

0807

Meloner (inbegripet vattenmeloner) och papayafrukter, färska

0808

Äpplen, päron och kvittenfrukter, färska

0809

Aprikoser, körsbär, persikor (inbegripet nektariner), plommon och slånbär, färska

0810

Annan frukt och andra bär, färska

0813 50 31

0813 50 39

Blandningar av enbart nötter enligt nr 0801 och 0802

0910 20

Saffran

ex 0910 99

Timjan, färsk eller kyld

ex 1211 90 85

Basilikört, citronmeliss, mynta, origanum vulgare (oregano/vild mejram), rosmarin, salvia, färska eller kylda

1212 99 30

Johannesbröd

Del X:   Bearbetade produkter av frukt och grönsaker

När det gäller bearbetade produkter av frukt och grönsaker omfattar denna förordning de produkter som anges i följande tabell:

| KN-nr | Varuslag |
| --- | --- |
| a) | ex 0710 | Grönsaker (även ångkokta eller kokta i vatten), frysta, med undantag av sockermajs enligt undernummer 0710 40 00, oliver enligt undernummer 0710 80 10 och frukter av släktena Capsicum eller Pimenta enligt undernummer 0710 80 59 |
| ex 0711 | Grönsaker tillfälligt konserverade (t.ex. med svaveldioxidgas eller i saltlake, svavelsyrlighetsvatten eller andra konserverande lösningar), men olämpliga för direkt konsumtion i detta tillstånd, med undantag av oliver enligt undernummer 0711 20, frukter av släktena Capsicum eller Pimenta enligt undernummer 0711 90 10 och sockermajs enligt undernummer 0711 90 30 |
| ex 0712 | Torkade grönsaker, hela, i bitar, skivade, krossade eller pulveriserade, men inte vidare beredda, med undantag av potatis enligt undernummer ex 0712 90 05 som är vakuumtorkad på artificiell väg eller genom uppvärmning och otjänlig som människoföda, sockermajs enligt undernummer ex 0712 90 11 och 0712 90 19 och oliver enligt undernummer ex 0712 90 90 |
| 0804 20 90 | Fikon, torkade |
| 0806 20 | Vindruvor, torkade |
| ex 0811 | Frukt, bär och nötter, även ångkokta eller kokta i vatten, frysta, utan tillsats av socker eller annat sötningsmedel, med undantag av frysta bananer enligt undernummer ex 0811 90 95 |
| ex 0812 | Frukt, bär och nötter, tillfälligt konserverade (t.ex. med svaveldioxidgas eller i saltvatten, svavelsyrlighetsvatten eller andra konserverande lösningar) men olämpliga för direkt konsumtion i detta tillstånd, med undantag av bananer enligt undernummer ex 0812 90 98 |
| ex 0813 | Frukt och bär, torkade, med undantag av frukt och bär enligt nr 0801–0806: blandningar nötter eller av torkad frukt eller torkade bär enligt detta kapitel, med undantag av blandningar av enbart nötter enligt nr 0801 och 0802 som hänförs till undernummer 0813 50 31 och 0813 50 39 |
| 0814 00 00 | Skal av citrusfrukter eller meloner, färska, frysta, torkade eller tillfälligt konserverade i saltvatten, svavelsyrlighetsvatten eller andra konserverande lösningar |
| 0904 20 10 | Torkad sötpaprika, varken krossade eller malda |
| b) | ex 0811 | Frukt, bär och nötter, även ångkokta eller kokta i vatten, frysta, med tillsats av socker eller annat sötningsmedel |
| ex 1302 20 | Pektinämnen, pektinater och pektater |
| ex 2001 | Grönsaker, frukt, bär, nötter och andra ätbara växtdelar, beredda eller konserverade med ättika eller ättiksyra, med undantag av






  — | frukter av släktet Capsicum andra än paprika enligt undernummer 2001 90 20 |

KN-nr

Varuslag

a)

ex 0710

Grönsaker (även ångkokta eller kokta i vatten), frysta, med undantag av sockermajs enligt undernummer 0710 40 00, oliver enligt undernummer 0710 80 10 och frukter av släktena Capsicum eller Pimenta enligt undernummer 0710 80 59

ex 0711

Grönsaker tillfälligt konserverade (t.ex. med svaveldioxidgas eller i saltlake, svavelsyrlighetsvatten eller andra konserverande lösningar), men olämpliga för direkt konsumtion i detta tillstånd, med undantag av oliver enligt undernummer 0711 20, frukter av släktena Capsicum eller Pimenta enligt undernummer 0711 90 10 och sockermajs enligt undernummer 0711 90 30

ex 0712

Torkade grönsaker, hela, i bitar, skivade, krossade eller pulveriserade, men inte vidare beredda, med undantag av potatis enligt undernummer ex 0712 90 05 som är vakuumtorkad på artificiell väg eller genom uppvärmning och otjänlig som människoföda, sockermajs enligt undernummer ex 0712 90 11 och 0712 90 19 och oliver enligt undernummer ex 0712 90 90

0804 20 90

Fikon, torkade

0806 20

Vindruvor, torkade

ex 0811

Frukt, bär och nötter, även ångkokta eller kokta i vatten, frysta, utan tillsats av socker eller annat sötningsmedel, med undantag av frysta bananer enligt undernummer ex 0811 90 95

ex 0812

Frukt, bär och nötter, tillfälligt konserverade (t.ex. med svaveldioxidgas eller i saltvatten, svavelsyrlighetsvatten eller andra konserverande lösningar) men olämpliga för direkt konsumtion i detta tillstånd, med undantag av bananer enligt undernummer ex 0812 90 98

ex 0813

Frukt och bär, torkade, med undantag av frukt och bär enligt nr 0801–0806: blandningar nötter eller av torkad frukt eller torkade bär enligt detta kapitel, med undantag av blandningar av enbart nötter enligt nr 0801 och 0802 som hänförs till undernummer 0813 50 31 och 0813 50 39

0814 00 00

Skal av citrusfrukter eller meloner, färska, frysta, torkade eller tillfälligt konserverade i saltvatten, svavelsyrlighetsvatten eller andra konserverande lösningar

0904 20 10

Torkad sötpaprika, varken krossade eller malda

b)

ex 0811

Frukt, bär och nötter, även ångkokta eller kokta i vatten, frysta, med tillsats av socker eller annat sötningsmedel

ex 1302 20

Pektinämnen, pektinater och pektater

ex 2001

Grönsaker, frukt, bär, nötter och andra ätbara växtdelar, beredda eller konserverade med ättika eller ättiksyra, med undantag av

—

frukter av släktet Capsicum andra än paprika enligt undernummer 2001 90 20

| — | sockermajs (Zea mays var. saccharata) enligt undernummer 2001 90 30 |
| --- | --- |

—

sockermajs (Zea mays var. saccharata) enligt undernummer 2001 90 30

| — | Jams, batater (sötpotatis) och liknande ätbara växtdelar, innehållande minst 5 viktprocent stärkelse enligt undernummer 2001 90 40 |
| --- | --- |

—

Jams, batater (sötpotatis) och liknande ätbara växtdelar, innehållande minst 5 viktprocent stärkelse enligt undernummer 2001 90 40

| — | palmhjärtan enligt undernummer 2001 90 60 |
| --- | --- |

—

palmhjärtan enligt undernummer 2001 90 60

| — | oliver enligt undernummer 2001 90 65 |
| --- | --- |

—

oliver enligt undernummer 2001 90 65

| — | vinblad, humleskott och andra liknande ätbara växtdelar enligt undernummer ex 2001 90 97 |
| --- | --- |

—

vinblad, humleskott och andra liknande ätbara växtdelar enligt undernummer ex 2001 90 97

2002

Tomater, beredda eller konserverade på annat sätt än med ättika eller ättiksyra

2003

Svampar och tryffel, beredda eller konserverade på annat sätt än med ättika eller ättiksyra

ex 2004

Andra grönsaker, beredda eller konserverade på annat sätt än med ättika eller ättiksyra, frysta, andra än produkter enligt nr 2006, med undantag av sockermajs (Zea mays var. saccharata) enlig undernummer ex 2004 90 10, oliver enligt undernummer ex 2004 90 30 och potatis, beredd eller konserverad i form av mjöl eller flingor enlig undernummer 2004 10 91

ex 2005

Andra grönsaker, beredda eller konserverade på annat sätt än med ättika eller ättiksyra, inte frysta, andra än produkter enligt nr 2006, med undantag av oliver enligt undernummer 2005 70, sockermajs (Zea mays var. saccharata) enligt undernummer 2005 80 00 och frukter av släktet Capsicum andra än sötpaprika enligt undernummer 2005 99 10 och potatis, beredd eller konserverad i form av mjöl eller flingor enligt undernummer 2005 20 10

ex 2006 00

Frukt, nötter, fruktskal och andra växtdelar, konserverade med socker (avrunna, glaserade eller kanderade), med undantag av bananer konserverade med socker enligt nr ex 2006 00 38 och ex 2006 00 99

ex 2007

Sylter, frukt- och bärgeléer, marmelader, mos och pastor av frukt, bär eller nötter, erhållna genom kokning, med eller utan tillsats av socker eller annat sötningsmedel, med undantag av

| — | homogeniserade beredningar av bananer enligt undernummer ex 2007 10 |
| --- | --- |

—

homogeniserade beredningar av bananer enligt undernummer ex 2007 10

| — | sylter, geléer, marmelader, mos och pastor av banan enligt undernummer ex 2007 99 39, ex 2007 99 50 och ex 2007 99 97 |
| --- | --- |

—

sylter, geléer, marmelader, mos och pastor av banan enligt undernummer ex 2007 99 39, ex 2007 99 50 och ex 2007 99 97

ex 2008

Frukt, bär, nötter och andra växtdelar, på annat sätt beredda eller konserverade, med eller utan tillsats av socker, annat sötningsmedel eller alkohol, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans, med undantag av

| — | jordnötssmör enligt undernummer 2008 11 10 |
| --- | --- |

—

jordnötssmör enligt undernummer 2008 11 10

| — | palmhjärtan enligt undernummer 2008 91 00 |
| --- | --- |

—

palmhjärtan enligt undernummer 2008 91 00

| — | majs enligt undernummer 2008 99 85 |
| --- | --- |

—

majs enligt undernummer 2008 99 85

| — | jams, batater (sötpotatis) och liknande ätbara växtdelar, innehållande minst 5 viktprocent stärkelse enligt undernummer 2008 99 91 |
| --- | --- |

—

jams, batater (sötpotatis) och liknande ätbara växtdelar, innehållande minst 5 viktprocent stärkelse enligt undernummer 2008 99 91

| — | vinblad, humleskott och andra liknande ätbara växtdelar enligt undernummer ex 2008 99 99 |
| --- | --- |

—

vinblad, humleskott och andra liknande ätbara växtdelar enligt undernummer ex 2008 99 99

| — | blandningar av bananer, beredda eller konserverade på annat sätt, enligt undernummer ex 2008 92 59, ex 2008 92 78, ex 2008 92 93 och ex 2008 92 98 |
| --- | --- |

—

blandningar av bananer, beredda eller konserverade på annat sätt, enligt undernummer ex 2008 92 59, ex 2008 92 78, ex 2008 92 93 och ex 2008 92 98

| — | bananer, beredda eller konserverade på annat sätt, enligt undernummer ex 2008 99 49, ex 2008 99 67 och ex 2008 99 99 |
| --- | --- |

—

bananer, beredda eller konserverade på annat sätt, enligt undernummer ex 2008 99 49, ex 2008 99 67 och ex 2008 99 99

ex 2009

Frukt- och bärsaft (med undantag av druvsaft och druvmust enligt undernummer 2009 61 och 2009 69 och banansaft enligt undernummer ex 2009 80) samt grönsakssaft, ojäst och utan tillsats av alkohol, även med tillsats av socker eller annat sötningsmedel

Del XI:   Bananer

När det gäller bananer omfattar denna förordning de produkter som anges i följande tabell:

| KN-nr | Varuslag |
| --- | --- |
| 0803 00 19 | Färska bananer, andra än mjölbananer |
| ex 0803 00 90 | Torkade bananer, andra än mjölbananer |
| ex 0812 90 98 | Tillfälligt konserverade bananer |
| ex 0813 50 99 | Blandningar innehållande torkade bananer |
| 1106 30 10 | Mjöl och pulver av bananer |
| ex 2006 00 99 | Bananer konserverade med socker |
| ex 2007 10 99 | Homogeniserade beredningar av bananer |
| ex 2007 99 39
  ex 2007 99 50
  ex 2007 99 97 | Sylter, geléer, marmelader, mos och pastor av bananer |
| ex 2008 92 59
  ex 2008 92 78
  ex 2008 92 93
  ex 2008 92 98 | Blandningar innehållande bananer beredda eller konserverade på annat sätt, utan tillsats av alkohol |
| ex 2008 99 49
  ex 2008 99 67
  ex 2008 99 99 | Bananer beredda eller konserverade på annat sätt |
| ex 2009 80 35
  ex 2009 80 38
  ex 2009 80 79
  ex 2009 80 86
  ex 2009 80 89
  ex 2009 80 99 | Saft av bananer |

KN-nr

Varuslag

0803 00 19

Färska bananer, andra än mjölbananer

ex 0803 00 90

Torkade bananer, andra än mjölbananer

ex 0812 90 98

Tillfälligt konserverade bananer

ex 0813 50 99

Blandningar innehållande torkade bananer

1106 30 10

Mjöl och pulver av bananer

ex 2006 00 99

Bananer konserverade med socker

ex 2007 10 99

Homogeniserade beredningar av bananer

ex 2007 99 39

ex 2007 99 50

ex 2007 99 97

Sylter, geléer, marmelader, mos och pastor av bananer

ex 2008 92 59

ex 2008 92 78

ex 2008 92 93

ex 2008 92 98

Blandningar innehållande bananer beredda eller konserverade på annat sätt, utan tillsats av alkohol

ex 2008 99 49

ex 2008 99 67

ex 2008 99 99

Bananer beredda eller konserverade på annat sätt

ex 2009 80 35

ex 2009 80 38

ex 2009 80 79

ex 2009 80 86

ex 2009 80 89

ex 2009 80 99

Saft av bananer

Del XII:   Vin

När det gäller vin omfattar denna förordning de produkter som anges i följande tabell:

| KN-nr | Varuslag |
| --- | --- |
| a) | 2009 61
  2009 69 | Druvsaft (inbegripet druvmust) |
| 2204 30 92
  2204 30 94
  2204 30 96
  2204 30 98 | Druvmust annan än druvmust i jäsning eller druvmust vars jäsning har avbrutits på annat sätt än genom tillsats av alkohol |
| b) | ex 2204 | Vin av färska druvor, inbegripet vin som tillsatts alkohol; druvmust, annan än sådan enligt nr 2009, med undantag av annan druvmust enligt undernummer 2204 30 92, 2204 30 94, 2204 30 96 och 2204 30 98 |
| c) | 0806 10 90 | Färska druvor andra än bordsdruvor |
| 2209 00 11
  2209 00 19 | Vinättika |
| d) | 2206 00 10 | Piquettevin |
| 2307 00 11
  2307 00 19 | Vindruva |
| 2308 00 11
  2308 00 19 | Återstoder från vindruvspressning |

KN-nr

Varuslag

a)

2009 61

2009 69

Druvsaft (inbegripet druvmust)

2204 30 92

2204 30 94

2204 30 96

2204 30 98

Druvmust annan än druvmust i jäsning eller druvmust vars jäsning har avbrutits på annat sätt än genom tillsats av alkohol

b)

ex 2204

Vin av färska druvor, inbegripet vin som tillsatts alkohol; druvmust, annan än sådan enligt nr 2009, med undantag av annan druvmust enligt undernummer 2204 30 92, 2204 30 94, 2204 30 96 och 2204 30 98

c)

0806 10 90

Färska druvor andra än bordsdruvor

2209 00 11

2209 00 19

Vinättika

d)

2206 00 10

Piquettevin

2307 00 11

2307 00 19

Vindruva

2308 00 11

2308 00 19

Återstoder från vindruvspressning

Del XIII:   Levande träd och andra levande växter, lökar, rötter o.d.; snittblommor och snittgrönt

När det gäller levande träd och andra levande växter, lökar, rötter o.d.; snittblommor och snittgrönt omfattar denna förordning alla de produkter som anges i kapitel 6 i den Kombinerade nomenklaturen.

Del XIV:   Råtobak

När det gäller råtobak omfattar denna förordning råtobak och tobaksavfall enligt nr 2401 i den Kombinerade nomenklaturen.

Del XV:   Nöt- och kalvkött

När det gäller nöt- och kalvkött omfattar denna förordning de produkter som anges i följande tabell:

| KN-nr | Varuslag |
| --- | --- |
| a) | 0102 90 05–
  0102 90 79 | Levande nötkreatur och andra oxdjur, andra än renrasiga avelsdjur |
| 0201 | Kött av nötkreatur eller andra oxdjur, färskt eller kylt |
| 0202 | Kött av nötkreatur eller andra oxdjur, fryst |
| 0206 10 95 | Njurtapp mellangärde, färska eller kylda |
| 0206 29 91 | Njurtapp mellangärde, frysta |
| 0210 20 | Kött av nötkreatur och andra oxdjur, saltat, i saltlake, torkat eller rökt |
| 0210 99 51 | Njurtapp och mellangärde, saltade, i saltlake, torkade eller rökta |
| 0210 99 90 | Ätbart mjöl av kött eller slaktbiprodukter av kött |
| 1602 50 10 | Kött eller slaktbiprodukter av nötkreatur och andra oxdjur, beredda eller konserverade på annat sätt, inte kokt eller på annat sätt värmebehandlat; blandningar av sådant kött eller slaktbiprodukter med kokt eller på annat sätt värmebehandlat kött eller slaktbiprodukter |
| 1602 90 61 | Kött, berett eller konserverat på annat sätt, innehållande kött eller slaktbiprodukter av nötkreatur eller andra oxdjur, inte kokt eller på annat sätt värmebehandlat; blandningar av sådant kött eller slaktbiprodukter med kokt eller på annat sätt värmebehandlat kött eller slaktbiprodukter |
| b) | 0102 10 | Levande nötkreatur och andra oxdjur, renrasiga avelsdjur |
| 0206 10 98 | Ätbara slaktbiprodukter av nötkreatur och andra oxdjur utom njurtoch mellangärde, färska eller kylda, andra än sådana för tillverkning av farmaceutiska produkter |
| 0206 21 00
  0206 22 00
  0206 29 99 | Ätbara slaktbiprodukter av nötkreatur och andra oxdjur utom njurtoch mellangärde, frysta, andra än sådana för tillverkning av farmaceutiska produkter |
| 0210 99 59 | Ätbara slaktbiprodukter av nötkreatur eller andra oxdjur, saltade, i saltlake, torkade eller rökta, utom njurtapp och mellangärde |
| ex 1502 00 90 | Fetter av nötkreatur och andra oxdjur, andra än sådana enligt nr 1503 |
| 1602 50 31 and 1602 50 95 | Kött eller slaktbiprodukter av nötkreatur eller andra oxdjur, beredda eller konserverade på annat sätt, utom inte kokt eller på annat sätt värmebehandlat kött eller slaktbiprodukter; |
| 1602 90 69 | blandningar av kokt eller på annat sätt värmebehandlat kött eller slaktbiprodukter och inte kokt eller på annat sätt värmebehandlat kött eller slaktbiprodukter |

KN-nr

Varuslag

a)

0102 90 05–

0102 90 79

Levande nötkreatur och andra oxdjur, andra än renrasiga avelsdjur

0201

Kött av nötkreatur eller andra oxdjur, färskt eller kylt

0202

Kött av nötkreatur eller andra oxdjur, fryst

0206 10 95

Njurtapp mellangärde, färska eller kylda

0206 29 91

Njurtapp mellangärde, frysta

0210 20

Kött av nötkreatur och andra oxdjur, saltat, i saltlake, torkat eller rökt

0210 99 51

Njurtapp och mellangärde, saltade, i saltlake, torkade eller rökta

0210 99 90

Ätbart mjöl av kött eller slaktbiprodukter av kött

1602 50 10

Kött eller slaktbiprodukter av nötkreatur och andra oxdjur, beredda eller konserverade på annat sätt, inte kokt eller på annat sätt värmebehandlat; blandningar av sådant kött eller slaktbiprodukter med kokt eller på annat sätt värmebehandlat kött eller slaktbiprodukter

1602 90 61

Kött, berett eller konserverat på annat sätt, innehållande kött eller slaktbiprodukter av nötkreatur eller andra oxdjur, inte kokt eller på annat sätt värmebehandlat; blandningar av sådant kött eller slaktbiprodukter med kokt eller på annat sätt värmebehandlat kött eller slaktbiprodukter

b)

0102 10

Levande nötkreatur och andra oxdjur, renrasiga avelsdjur

0206 10 98

Ätbara slaktbiprodukter av nötkreatur och andra oxdjur utom njurtoch mellangärde, färska eller kylda, andra än sådana för tillverkning av farmaceutiska produkter

0206 21 00

0206 22 00

0206 29 99

Ätbara slaktbiprodukter av nötkreatur och andra oxdjur utom njurtoch mellangärde, frysta, andra än sådana för tillverkning av farmaceutiska produkter

0210 99 59

Ätbara slaktbiprodukter av nötkreatur eller andra oxdjur, saltade, i saltlake, torkade eller rökta, utom njurtapp och mellangärde

ex 1502 00 90

Fetter av nötkreatur och andra oxdjur, andra än sådana enligt nr 1503

1602 50 31 and 1602 50 95

Kött eller slaktbiprodukter av nötkreatur eller andra oxdjur, beredda eller konserverade på annat sätt, utom inte kokt eller på annat sätt värmebehandlat kött eller slaktbiprodukter;

1602 90 69

blandningar av kokt eller på annat sätt värmebehandlat kött eller slaktbiprodukter och inte kokt eller på annat sätt värmebehandlat kött eller slaktbiprodukter

Del XVI:   Mjölk och mjölkprodukter

När det gäller mjölk och mjölkprodukter omfattar denna förordning de produkter som anges i följande tabell:

| KN-nr | Varuslag |
| --- | --- |
| a) | 0401 | Mjölk och grädde, inte koncentrerade och inte försatta med socker eller annat sötningsmedel |
| b) | 0402 | Mjölk och grädde, koncentrerade eller försatta med socker eller annat sötningsmedel |
| c) | 0403 10 11–
  0403 10 39
  0403 90 11–
  0403 90 69 | Kärnmjölk, filmjölk, gräddfil, yoghurt, kefir och annan fermenterad eller syrad mjölk och grädde, även koncentrerade, försatta med socker eller annat sötningsmedel, smaksatta eller innehållande frukt, bär, nötter eller kakao |
| d) | 0404 | Vassle, även koncentrerad eller försatt med socker eller annat sötningsmedel; produkter bestående av naturliga mjölkbeståndsdelar, även försatta med socker eller annat sötningsmedel, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans |
| e) | ex 0405 | Smör och andra fetter och oljor framställda av mjölk; bredbara smörfettsprodukter med en fetthalt av mer än 75 viktprocent men mindre än 80 viktprocent |
| f) | 0406 | Ost och ostmassa |
| g) | 1702 19 00 | Mjölksocker och lösningar av mjölksocker, utan tillsats av aromämnen eller färgämnen, innehållande mindre än 99 viktprocent laktos, uttryckt som vattenfri laktos i torrsubstansen |
| h) | 2106 90 51 | Aromatiserade eller färgade sockerlösningar av laktos |
| i) | ex 2309 | Beredningar av sådana slag som används vid utfodring av djur: |
| Beredningar och foder som innehåller produkter för vilka denna förordning ska tillämpas, direkt eller genom förordning (EG) nr 1667/2006, med undantag av beredningar och foder enligt del I i denna bilaga. |

KN-nr

Varuslag

a)

0401

Mjölk och grädde, inte koncentrerade och inte försatta med socker eller annat sötningsmedel

b)

0402

Mjölk och grädde, koncentrerade eller försatta med socker eller annat sötningsmedel

c)

0403 10 11–

0403 10 39

0403 90 11–

0403 90 69

Kärnmjölk, filmjölk, gräddfil, yoghurt, kefir och annan fermenterad eller syrad mjölk och grädde, även koncentrerade, försatta med socker eller annat sötningsmedel, smaksatta eller innehållande frukt, bär, nötter eller kakao

d)

0404

Vassle, även koncentrerad eller försatt med socker eller annat sötningsmedel; produkter bestående av naturliga mjölkbeståndsdelar, även försatta med socker eller annat sötningsmedel, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans

e)

ex 0405

Smör och andra fetter och oljor framställda av mjölk; bredbara smörfettsprodukter med en fetthalt av mer än 75 viktprocent men mindre än 80 viktprocent

f)

0406

Ost och ostmassa

g)

1702 19 00

Mjölksocker och lösningar av mjölksocker, utan tillsats av aromämnen eller färgämnen, innehållande mindre än 99 viktprocent laktos, uttryckt som vattenfri laktos i torrsubstansen

h)

2106 90 51

Aromatiserade eller färgade sockerlösningar av laktos

i)

ex 2309

Beredningar av sådana slag som används vid utfodring av djur:

Beredningar och foder som innehåller produkter för vilka denna förordning ska tillämpas, direkt eller genom förordning (EG) nr 1667/2006, med undantag av beredningar och foder enligt del I i denna bilaga.

Del XVII:   Griskött

När det gäller griskött omfattar denna förordning de produkter som anges i följande tabell:

| KN-nr | Varuslag |
| --- | --- |
| a) | ex 0103 | Levande tamsvin, andra än renrasiga avelsdjur |
| b) | ex 0203 | Kött av tamsvin, färskt, kylt eller fryst |
| ex 0206 | Ätbara slaktbiprodukter av tamsvin, andra än för framställning av farmaceutiska produkter, färska, kylda eller frysta |
| ex 0209 00 | Svinfett, inte innehållande magert kött, inte utsmälta eller på annat sätt utvunna, färska, kylda, frysta, saltade, i saltlake, torkade eller rökta |
| ex 0210 | Kött och ätbara slaktbiprodukter av tamsvin, saltade, i saltlake, torkade eller rökta |
| 1501 00 11
  1501 00 19 | Ister och annat svinfett |
| c) | 1601 00 | Korv och liknande produkter av kött, slaktbiprodukter eller blod; beredningar av dessa produkter |
| 1602 10 00 | Homogeniserade beredningar av kött, slaktbiprodukter och blod |
| 1602 20 90 | Varor av lever, annan än gås- eller anklever, beredda eller konserverade |
| 1602 41 10
  1602 42 10
  1602 49 11–
  1602 49 50 | Andra beredningar och konserver innehållande kött eller slaktbiprodukter av tamsvin |
| 1602 90 10 | Beredningar av blod av alla slags djur |
| 1602 90 51 | Andra beredningar eller konserver innehållande kött eller slaktbiprodukter av tamsvin |
| 1902 20 30 | Fyllda pastaprodukter, även kokta eller på annat sätt beredda, innehållande mer än 20 viktprocent korv e.d., kött och slaktbiprodukter av alla slag, inbegripet fett av alla slag, oavsett ursprung |

KN-nr

Varuslag

a)

ex 0103

Levande tamsvin, andra än renrasiga avelsdjur

b)

ex 0203

Kött av tamsvin, färskt, kylt eller fryst

ex 0206

Ätbara slaktbiprodukter av tamsvin, andra än för framställning av farmaceutiska produkter, färska, kylda eller frysta

ex 0209 00

Svinfett, inte innehållande magert kött, inte utsmälta eller på annat sätt utvunna, färska, kylda, frysta, saltade, i saltlake, torkade eller rökta

ex 0210

Kött och ätbara slaktbiprodukter av tamsvin, saltade, i saltlake, torkade eller rökta

1501 00 11

1501 00 19

Ister och annat svinfett

c)

1601 00

Korv och liknande produkter av kött, slaktbiprodukter eller blod; beredningar av dessa produkter

1602 10 00

Homogeniserade beredningar av kött, slaktbiprodukter och blod

1602 20 90

Varor av lever, annan än gås- eller anklever, beredda eller konserverade

1602 41 10

1602 42 10

1602 49 11–

1602 49 50

Andra beredningar och konserver innehållande kött eller slaktbiprodukter av tamsvin

1602 90 10

Beredningar av blod av alla slags djur

1602 90 51

Andra beredningar eller konserver innehållande kött eller slaktbiprodukter av tamsvin

1902 20 30

Fyllda pastaprodukter, även kokta eller på annat sätt beredda, innehållande mer än 20 viktprocent korv e.d., kött och slaktbiprodukter av alla slag, inbegripet fett av alla slag, oavsett ursprung

Del XVIII:   Får- och getkött

När det gäller får- och getkött omfattar denna förordning de produkter som anges i följande tabell:

| KN-nr | Varuslag |
| --- | --- |
| a) | 0104 10 30 | Lamm (upp till ett år gamla) |
| 0104 10 80 | Levande får, andra än renrasiga avelsdjur och lamm |
| 0104 20 90 | Levande getter, andra än renrasiga avelsdjur |
| 0204 | Kött av får eller get, färskt, kylt eller fryst |
| 0210 99 21 | Kött av får eller get, med ben, saltat, i saltlake, torkat eller rökt |
| 0210 99 29 | Kött av får eller get, benfritt, saltat, i saltlake, torkat eller rökt |
| b) | 0104 10 10 | Levande får – renrasiga avelsdjur |
| 0104 20 10 | Levande getter – renrasiga avelsdjur |
| 0206 80 99 | Ätbara slaktbiprodukter av får eller get, färska eller kylda, andra än för framställning av farmaceutiska produkter |
| 0206 90 99 | Ätbara slaktbiprodukter av får eller get, frysta, andra än för framställning av farmaceutiska produkter |
| 0210 99 60 | Ätbara slaktbiprodukter av får eller get, saltade, i saltlake, torkade eller rökta |
| ex 1502 00 90 | Fetter av får eller getter, andra än sådana enligt nr 1503 |
| c) | 1602 90 72 | Kött eller slaktbiprodukter av får eller get, beredda eller konserverade på annat sätt, inte kokta eller på annat sätt värmebehandlade; |
| 1602 90 74 | blandningar av sådant kött eller slaktbiprodukter med kokt eller på annat sätt värmebehandlat kött eller slaktbiprodukter |
| d) | 1602 90 76
  1602 90 78 | Kött och slaktbiprodukter av får eller get, beredda eller konserverade på annat sätt, andra än inte kokta eller på annat sätt värmebehandlade eller blandningar av sådant kött eller slaktbiprodukter med kokt eller på annat sätt värmebehandlat kött eller slaktbiprodukter |

KN-nr

Varuslag

a)

0104 10 30

Lamm (upp till ett år gamla)

0104 10 80

Levande får, andra än renrasiga avelsdjur och lamm

0104 20 90

Levande getter, andra än renrasiga avelsdjur

0204

Kött av får eller get, färskt, kylt eller fryst

0210 99 21

Kött av får eller get, med ben, saltat, i saltlake, torkat eller rökt

0210 99 29

Kött av får eller get, benfritt, saltat, i saltlake, torkat eller rökt

b)

0104 10 10

Levande får – renrasiga avelsdjur

0104 20 10

Levande getter – renrasiga avelsdjur

0206 80 99

Ätbara slaktbiprodukter av får eller get, färska eller kylda, andra än för framställning av farmaceutiska produkter

0206 90 99

Ätbara slaktbiprodukter av får eller get, frysta, andra än för framställning av farmaceutiska produkter

0210 99 60

Ätbara slaktbiprodukter av får eller get, saltade, i saltlake, torkade eller rökta

ex 1502 00 90

Fetter av får eller getter, andra än sådana enligt nr 1503

c)

1602 90 72

Kött eller slaktbiprodukter av får eller get, beredda eller konserverade på annat sätt, inte kokta eller på annat sätt värmebehandlade;

1602 90 74

blandningar av sådant kött eller slaktbiprodukter med kokt eller på annat sätt värmebehandlat kött eller slaktbiprodukter

d)

1602 90 76

1602 90 78

Kött och slaktbiprodukter av får eller get, beredda eller konserverade på annat sätt, andra än inte kokta eller på annat sätt värmebehandlade eller blandningar av sådant kött eller slaktbiprodukter med kokt eller på annat sätt värmebehandlat kött eller slaktbiprodukter

Del XIX:   Ägg

När det gäller ägg omfattar denna förordning de produkter som anges i följande tabell:

| KN-nr | Varuslag |
| --- | --- |
| a) | 0407 00 11
  0407 00 19
  0407 00 30 | Ägg av fjäderfä, med skal, färska, konserverade eller kokta |
| b) | 0408 11 80
  0408 19 81
  0408 19 89
  0408 91 80
  0408 99 80 | Fågelägg utan skal samt äggula, färska, torkade, ångkokta eller kokta i vatten, gjutna, frysta eller på annat sätt konserverade, även försatta med socker eller annat sötningsmedel, andra än sådana som är olämpliga som livsmedel |

KN-nr

Varuslag

a)

0407 00 11

0407 00 19

0407 00 30

Ägg av fjäderfä, med skal, färska, konserverade eller kokta

b)

0408 11 80

0408 19 81

0408 19 89

0408 91 80

0408 99 80

Fågelägg utan skal samt äggula, färska, torkade, ångkokta eller kokta i vatten, gjutna, frysta eller på annat sätt konserverade, även försatta med socker eller annat sötningsmedel, andra än sådana som är olämpliga som livsmedel

Del XX:   Fjäderfäkött

När det gäller fjäderfäkött omfattar denna förordning de produkter som anges i följande tabell:

| KN-nr | Varuslag |
| --- | --- |
| a) | 0105 | Levande fjäderfä, nämligen höns av arten Gallus domesticus, ankor, gäss, kalkoner och pärlhöns |
| b) | ex 0207 | Kött och ätbara slaktbiprodukter av fjäderfä enligt nr 0105, färska, kylda eller frysta, med undantag av lever enligt punkt c |
| c) | 0207 13 91 | Fjäderfälever, färsk, kyld eller fryst |
| 0207 14 91 | |
| 0207 26 91 | |
| 0207 27 91 | |
| 0207 34 | |
| 0207 35 91 | |
| 0207 36 81 | |
| 0207 36 85 | |
| 0207 36 89 | |
| 0210 99 71 | Fjäderfälever, saltad, i saltlake, torkad eller rökt |
| 0210 99 79 | |
| d) | 0209 00 90 | Fjäderfäfett, inte utsmälta eller på annat sätt utvunna, färska, kylda, frysta, saltade, i saltlake, torkade eller rökta |
| e) | 1501 00 90 | Fjäderfäfett |
| f) | 1602 20 10 | Gås- eller anklever, beredd eller konserverad på annat sätt |
| 1602 31 | Kött eller slaktbiprodukter av fjäderfä enligt nr 0105, beredda eller konserverade på annat sätt |
| 1602 32 | |
| 1602 39 | |

KN-nr

Varuslag

a)

0105

Levande fjäderfä, nämligen höns av arten Gallus domesticus, ankor, gäss, kalkoner och pärlhöns

b)

ex 0207

Kött och ätbara slaktbiprodukter av fjäderfä enligt nr 0105, färska, kylda eller frysta, med undantag av lever enligt punkt c

c)

0207 13 91

Fjäderfälever, färsk, kyld eller fryst

0207 14 91

0207 26 91

0207 27 91

0207 34

0207 35 91

0207 36 81

0207 36 85

0207 36 89

0210 99 71

Fjäderfälever, saltad, i saltlake, torkad eller rökt

0210 99 79

d)

0209 00 90

Fjäderfäfett, inte utsmälta eller på annat sätt utvunna, färska, kylda, frysta, saltade, i saltlake, torkade eller rökta

e)

1501 00 90

Fjäderfäfett

f)

1602 20 10

Gås- eller anklever, beredd eller konserverad på annat sätt

1602 31

Kött eller slaktbiprodukter av fjäderfä enligt nr 0105, beredda eller konserverade på annat sätt

1602 32

1602 39

Del XXI:   Andra produkter

| KN-nr | Varuslag |
| --- | --- |
| ex 0101 | Levande hästar, åsnor, mulor och mulåsnor: |
| 0101 10 | Renrasiga avelsdjur: |
| 0101 10 10 | Hästar (1) |
| 0101 10 90 | Annat: |
| 0101 90 | Annat: |
| Hästar: |
| 0101 90 19 | Andra än för slakt |
| 0101 90 30 | Åsnor |
| 0101 90 90 | Mulor och mulåsnor |
| ex 0102 | Levande nötkreatur och andra oxdjur: |
| ex 0102 90 | Andra än renrasiga avelsdjur: |
| 0102 90 90 | Andra än tamboskap |
| ex 0103 | Levande svin: |
| 0103 10 00 | Renrasiga avelsdjur (2) |
| Annat: |
| ex 0103 91 | Vägande mindre än 50 kg: |
| 0103 91 90 | Andra än tamsvin |
| ex 0103 92 | Vägande 50 kg eller mer |
| 0103 92 90 | Andra än tamsvin |
| 0106 | Andra levande djur |
| ex 0203 | Kött av svin, färskt, kylt eller fryst: |
| Färskt eller kylt: |
| ex 0203 11 | Hela eller halva slaktkroppar: |
| 0203 11 90 | Andra än av tamsvin |
| ex 0203 12 | Skinka och bog, samt delar därav, med ben: |
| 0203 12 90 | Andra än av tamsvin |
| ex 0203 19 | Annat: |
| 0203 19 90 | Andra än av tamsvin |
| Fryst: |
| ex 0203 21 | Hela eller halva slaktkroppar: |
| 0203 21 90 | Andra än av tamsvin |
| ex 0203 22 | Skinka och bog, samt delar därav, med ben: |
| 0203 22 90 | Andra än av tamsvin |
| ex 0203 29 | Annat: |
| 0203 29 90 | Andra än av tamsvin |
| ex 0205 00 | Kött av åsna, mula eller mulåsna, färskt, kylt eller fryst: |
| ex 0206 | Ätbara slaktbiprodukter av nötkreatur, andra oxdjur, svin, får, get, häst, åsna, mula eller mulåsna, färska, kylda eller frysta: |
| ex 0206 10 | Av nötkreatur eller andra oxdjur, färska eller kylda |
| 0206 10 10 | För framställning av farmaceutiska produkter (3) |
| Av nötkreatur eller andra oxdjur, frysta: |
| ex 0206 22 00 | Lever: |
| För framställning av farmaceutiska produkter (3) |
| ex 0206 29 | Annat: |
| 0206 29 10 | För framställning av farmaceutiska produkter (3) |
| ex 0206 30 00 | Av svin, färska eller kylda: |
| För framställning av farmaceutiska produkter (3) |
| Annat: |
| Andra än av tamsvin |
| Av svin, frysta: |
| ex 0206 41 00 | Lever: |
| För framställning av farmaceutiska produkter (3) |
| Annat: |
| Andra än av tamsvin |
| ex 0206 49 00 | Annat: |
| | Av tamsvin: |
| För framställning av farmaceutiska produkter (3) |
| Annat: |
| ex 0206 80 | Andra slag, färska eller kylda: |
| 0206 80 10 | För framställning av farmaceutiska produkter (3) |
| Annat: |
| 0206 80 91 | Av häst, åsna, mula eller mulåsna |
| ex 0206 90 | Andra slag, frysta: |
| 0206 90 10 | För framställning av farmaceutiska produkter (3) |
| Annat: |
| 0206 90 91 | Av häst, åsna, mula eller mulåsna |
| 0208 | Annat kött och ätbara slaktbiprodukter, färska, kylda eller frysta |
| ex 0210 | Kött och ätbara slaktbiprodukter, saltade, i saltlake, torkade eller rökta; ätbart mjöl av kött eller slaktbiprodukter: |
| Kött av svin: |
| ex 0210 11 | Skinka och bog, samt delar därav, med ben: |
| 0210 11 90 | Andra än av tamsvin |
| ex 0210 12 | Sida (randig) och delar därav: |
| 0210 12 90 | Andra än av tamsvin |
| ex 0210 19 | Annat: |
| 0210 19 90 | Andra än av tamsvin |
| Andra slag, inbegripet ätbart mjöl av kött eller slaktbiprodukter: |
| 0210 91 00 | Av primater |
| 0210 92 00 | Av valar, delfiner och tumlare (däggdjur av ordningen Cetacea); av manater och dugonger (däggdjur av ordningen Sirenia) |
| 0210 93 00 | Av reptiler (inbegripet ormar och sköldpaddor) |
| ex 0210 99 | Annat: |
| Kött: |
| 0210 99 31 | Av ren |
| 0210 99 39 | Annat: |
| Slaktbiprodukter: |
| Andra än av tamsvin, nötkreatur, andra oxdjur, får och get |
| 0210 99 80 | Andra än fjäderfälever |
| ex 0407 00 | Fågelägg med skal, färska, konserverade eller kokta: |
| 0407 00 90 | Andra ägg än ägg av fjäderfä |
| ex 0408 | Fågelägg utan skal samt äggula, färska, torkade, ångkokta eller kokta i vatten, gjutna, frysta eller på annat sätt konserverade, även försatta med socker eller annat sötningsmedel: |
| Äggula: |
| ex 0408 11 | Torkad: |
| 0408 11 20 | Olämpliga som livsmedel (4) |
| ex 0408 19 | Annat: |
| 0408 19 20 | Olämpliga som livsmedel (4) |
| Annat: |
| ex 0408 91 | Torkad: |
| 0408 91 20 | Olämpliga som livsmedel (4) |
| ex 0408 99 | Annat: |
| 0408 99 20 | Olämpliga som livsmedel (4) |
| 0410 00 00 | Ätbara produkter av animaliskt ursprung, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans |
| 0504 00 00 | Tarmar, blåsor och magar av djur (andra än fiskar), hela eller i bitar, färska, kylda, frysta, saltade, i saltlake, torkade eller rökta |
| ex 0511 | Animaliska produkter, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans; döda djur enligt kap. 1 och 3, olämpliga som livsmedel: |
| 0511 10 00 | Sperma av nötkreatur eller andra oxdjur |
| Annat: |
| ex 0511 99 | Annat: |
| 0511 99 85 | Andra |
| ex 0709 | Andra grönsaker, färska eller kylda: |
| ex 0709 60 | Frukter av släktena Capsicum och Pimenta: |
| Annat: |
| 0709 60 91 | Av släktet Capsicum, för framställning av capsicin eller alkoholhaltiga oleoresiner av Capsicum (3) |
| 0709 60 95 | För industriell framställning av eteriska oljor eller resinoider (3) |
| 0709 60 99 | Annat: |
| ex 0710 | Grönsaker (även ångkokta eller kokta i vatten), frysta: |
| ex 0710 80 | Andra grönsaker: |
| Frukter av släktena Capsicum och Pimenta: |
| 0710 80 59 | Andra än sötpaprika |
| ex 0711 | Grönsaker tillfälligt konserverade (t.ex. med svaveldioxidgas eller i saltlake, svavelsyrlighetsvatten eller andra konserverande lösningar) men olämpliga för direkt konsumtion i detta tillstånd: |
| ex 0711 90 | Andra grönsaker; blandningar av grönsaker: |
| Grönsaker: |
| 0711 90 10 | Frukter av släktena Capsicum och Pimenta, med undantag av sötpaprika |
| ex 0713 | Torkade baljväxtfrön, även skalade eller sönderdelade: |
| ex 0713 10 | Ärter (Pisum sativum): |
| 0713 10 90 | Andra än för utsäde |
| ex 0713 20 00 | Kikärter (garbanzos): |
| Andra än för utsäde |
| Bönor (Vigna spp. och Phaseolus spp.): |
| ex 0713 31 00 | Bönor av arterna Vigna mungo (L.) Hepper och Vigna radiata (L.) Wilczek: |
| Andra än för utsäde |
| ex 0713 32 00 | Adzukibönor (Phaseolus eller Vigna angularis): |
| Andra än för utsäde |
| ex 0713 33 | Trädgårdsbönor (Phaseolus vulgaris) (bruna bönor, vita bönor etc.): |
| 0713 33 90 | Andra än för utsäde |
| ex 0713 39 00 | Annat: |
| Andra än för utsäde |
| ex 0713 40 00 | Linser: |
| Andra än för utsäde |
| ex 0713 50 00 | Bondbönor (Vicia faba var. major) och hästbönor (Vicia faba var. equina och Vicia faba var. minor): |
| Andra än för utsäde |
| ex 0713 90 00 | Annat: |
| Andra än för utsäde |
| 0801 | Kokosnötter, paranötter och cashewnötter, färska eller torkade, även skalade |
| ex 0802 | Andra nötter, färska eller torkade, även skalade: |
| ex 0802 90 | Annat: |
| ex 0802 90 20 | Arekanötter (betelnötter) och kolanötter |
| ex 0804 | Dadlar, fikon, ananas, avokado, guava, mango och mangostan, färska eller torkade: |
| 0804 10 00 | Dadlar |
| 0902 | Te, även aromatiserat |
| ex 0904 | Peppar av släktet Piper; frukter av släktena Capsicum och Pimenta, torkade, krossade eller malda, med undantag av sötpaprika enligt undernummer 0904 20 10 |
| 0905 00 00 | Vanilj |
| 0906 | Kanel och kanelknopp |
| 0907 00 00 | Kryddnejlikor, nejlikstjälkar och modernejlikor |
| 0908 | Muskot, muskotblomma och kardemumma |
| 0909 | Anis, stjärnanis, fänkål, koriander, spiskummin, kummin och enbär |
| ex 0910 | Ingefära, gurkmeja, lagerblad, curry och andra kryddor, med undantag av timjan och saffran |
| ex 1106 | Mjöl och pulver av torkade baljväxtfrön enligt nr 0713, av sago eller av rötter, stam- eller rotknölar enligt nr 0714 eller av produkter enligt kap. |
| 1106 10 00 | Av torkade baljväxtfrön enligt nr 0713 |
| ex 1106 30 | Av produkter enligt kap. |
| 1106 30 90 | Annat än av bananer |
| ex 1108 | Stärkelse; inulin: |
| 1108 20 00 | Inulin |
| 1201 00 90 | Sojabönor, även sönderdelade, andra än för utsäde |
| 1202 10 90 | Jordnötter, oskalade men inte rostade eller på annat sätt tillagade, andra än för utsäde |
| 1202 20 00 | Jordnötter, skalade, även sönderdelade, men inte rostade eller på annat sätt tillagade |
| 1203 00 00 | Kopra |
| 1204 00 90 | Linfrön, även sönderdelade, andra än för utsäde |
| 1205 10 90 och
  ex 1205 90 00 | Rapsfrön och rybsfrön, även sönderdelade, andra än för utsäde |
| 1206 00 91 | Solrosfrön, även sönderdelade, andra än för utsäde |
| 1206 00 99 | |
| 1207 20 90 | Bomullsfrön, även sönderdelade, andra än för utsäde |
| 1207 40 90 | Sesamfrön, även sönderdelade, andra än för utsäde |
| 1207 50 90 | Senapsfrön, även sönderdelade, andra än för utsäde |
| 1207 91 90 | Vallmofrön, även sönderdelade, andra än för utsäde |
| 1207 99 91 | Hampfrön, även sönderdelade, andra än för utsäde |
| ex 1207 99 97 | Andra oljeväxtfrön och oljehaltiga frukter, även sönderdelade, andra än för utsäde |
| 1208 | Mjöl av oljeväxtfrön eller oljehaltiga frukter, med undantag av mjöl av senapsfrön |
| 1211 | Växter och växtdelar (inbegripet frön och frukter) av sådana slag som används främst för framställning av parfymeringsmedel, för farmaceutiskt bruk eller för insektsbekämpning, svampbekämpning eller liknande ändamål, färska eller torkade, även skurna, krossade eller pulveriserade, med undantag för de produkter som hänförs till KN-nummer ex 12119085 i del IX i den här bilagan |
| ex 1212 | Johannesbröd, sjögräs och andra alger, sockerbetor och sockerrör, färska, kylda, frysta eller torkade, även malda; fruktkärnor och andra vegetabiliska produkter (inbegripet orostad cikoriarot av varieteten Cichorium intybus sativum) av sådana slag som används främst som livsmedel, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans: |
| ex 1212 20 00 | Sjögräs och andra alger som främst används för farmaceutiskt bruk eller som livsmedel |
| Annat: |
| ex 1212 99 | Annat än sockerrör: |
| 1212 99 41 och
  1212 99 49 | Johannesbrödfrön |
| ex 1212 99 70 | Andra, med undantag av cikoriarot |
| 1213 00 00 | Halm, agnar och skal av spannmål, oberedda, även hackade, malda, pressade eller i form av pelletar |
| ex 1214 | Kålrötter, foderbetor och andra foderrotfrukter, hö, lusern (alfalfa), klöver, esparsett, foderkål, lupiner, vicker och liknande djurfoder, även i form av pelletar: |
| ex 1214 10 00 | Mjöl och pelletar av lusern (alfalfa), exklusive av hetluftstorkad lusern eller lusern som torkats på annat sätt och malts |
| ex 1214 90 | Annat: |
| 1214 90 10 | Foderbetor, kålrötter och andra foderrotfrukter |
| ex 1214 90 90 | Andra, med undantag av: |
| Lusern, esparsett, klöver, lupiner, vicker och liknande foderprodukter som hetluftstorkats, dock inte hö och foderkål samt produkter som innehåller hö |
| Lusern, esparsett, klöver, lupiner, vicker, honungsklöver, vial och serradelle som torkats på annat sätt och malts |
| ex 1502 00 | Fetter av nötkreatur, andra oxdjur, får eller getter, andra än sådana enligt nr 1503: |
| ex 1502 00 10 | För industriellt bruk, med undantag av tillverkning av livsmedel, andra än fetter från ben och avfall (3) |
| 1503 00 | Solarstearin, isterolja, oleostearin, oleomargarin och talgolja, inte emulgerade, blandade eller på annat sätt beredda |
| 1504 | Fetter och oljor av fisk eller havsdäggdjur samt fraktioner av sådana fetter eller oljor, även raffinerade men inte kemiskt modifierade |
| 1507 | Sojabönolja och fraktioner av denna olja, även raffinerade men inte kemiskt modifierade |
| 1508 | Jordnötsolja och fraktioner av denna olja, även raffinerade men inte kemiskt modifierade |
| 1511 | Palmolja och fraktioner av denna olja, även raffinerade men inte kemiskt modifierade |
| 1512 | Solrosolja, safflorolja och bomullsfröolja samt fraktioner av dessa oljor, även raffinerade men inte kemiskt modifierade |
| 1513 | Kokosolja, palmkärnolja och babassuolja samt fraktioner av dessa oljor, även raffinerade men inte kemiskt modifierade |
| 1514 | Rapsolja, rybsolja och senapsolja samt fraktioner av dessa oljor, även raffinerade men inte kemiskt modifierade |
| ex 1515 | Andra icke flyktiga vegetabiliska fetter och oljor (med undantag av jojobaolja enligt undernummer ex 1515 90 11) samt fraktioner av sådana fetter eller oljor, även raffinerade men inte kemiskt modifierade |
| ex 1516 | Animaliska och vegetabiliska fetter och oljor samt fraktioner av sådana fetter eller oljor, som helt eller delvis hydrerats, omförestrats (även internt) eller elaidiniserats, även raffinerade men inte vidare bearbetade (med undantag av hydrerad ricinolja, s.k. opalvax, enligt undernummer 1516 20 10) |
| ex 1517 | Margarin; ätbara blandningar och beredningar av animaliska eller vegetabiliska fetter eller oljor eller av fraktioner av olika fetter eller oljor enligt detta kapitel, andra än ätbara fetter och oljor samt fraktioner av sådana fetter eller oljor enligt nr 1516, med undantag av undernummer 1517 10 10, 1517 90 10 och 1517 90 93 |
| 1518 00 31
  1518 00 39 | Blandningar av flytande feta vegetabiliska fetter, för tekniskt eller industriellt bruk, med undantag av tillverkning av livsmedel (3) |
| 1522 00 91 | Bottensatser och avslemningsåterstoder; soapstocks, från bearbetning av fetter, feta oljor eller andra fettartade ämnen eller av animaliska eller vegetabiliska vaxer innehållande olja med olivolja som karaktärsgivande beståndsdel |
| 1522 00 99 | Andra återstoder från bearbetning av fetter, feta oljor eller andra fettartade ämnen eller av animaliska eller vegetabiliska vaxer, med undantag av de innehållande olja med olivolja som karaktärsgivande beståndsdel |
| ex 1602 | Kött, slaktbiprodukter och blod, beredda eller konserverade på annat sätt: |
| Av svin: |
| ex 1602 41 | Skinka och delar därav: |
| 1602 41 90 | Andra än av tamsvin |
| ex 1602 42 | Bog och delar därav: |
| 1602 42 90 | Andra än av tamsvin |
| ex 1602 49 | Andra produkter av svin, inbegripet blandade styckningsdelar: |
| 1602 49 90 | Andra än av tamsvin |
| ex 1602 90 | Andra varor, inbegripet beredningar av blod av alla slags djur: |
| Andra än beredningar av blod av alla slags djur: |
| 1602 90 31 | Av vilt eller kanin |
| Andra: |
| Andra än innehållande kött eller slaktbiprodukter av tamsvin: |
| Andra än innehållande kött eller slaktbiprodukter av nötkreatur eller andra oxdjur: |
| 1602 90 99 | Andra än av får eller get |
| 1603 00 | Extrakter och safter av kött, fisk, kräftdjur, blötdjur eller andra ryggradslösa vattendjur |
| 1801 00 00 | Kakaobönor, hela eller krossade, även rostade |
| 1802 00 00 | Kakaoskal och annat kakaoavfall |
| ex 2001 | Grönsaker, frukt, bär, nötter och andra ätbara växtdelar, beredda eller konserverade med ättika eller ättiksyra: |
| ex 2001 90 | Annat: |
| 2001 90 20 | Frukter av släktet Capsicum, med undantag av sötpaprika |
| ex 2005 | Andra grönsaker, beredda eller konserverade på annat sätt än med ättika eller ättiksyra, inte frysta, andra än produkter enligt nr 2006: |
| ex 2005 99 | Andra grönsaker samt blandningar av grönsaker: |
| 2005 99 10 | Frukter av släktet Capsicum, med undantag av sötpaprika |
| ex 2206 | Andra jästa drycker, t.ex. äppelvin (cider), päronvin och mjöd; blandningar av jästa drycker samt blandningar av jästa drycker och alkoholfria drycker, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans: |
| 2206 00 31 to
  2206 00 89 | Andra än ”piquettevin” |
| ex 2301 | Mjöl och pelletar av kött eller slaktbiprodukter eller av fisk, kräftdjur, blötdjur eller andra ryggradslösa vattendjur, olämpliga som livsmedel; grevar: |
| 2301 10 00 | Mjöl och pelletar av kött eller slaktbiprodukter av kött; grevar |
| ex 2302 | Kli, fodermjöl och andra återstoder, även i form av pelletar, erhållna vid siktning, malning eller annan bearbetning av spannmål eller baljväxter: |
| 2302 50 00 | Av baljväxter |
| 2304 00 00 | Oljekakor och andra fasta återstoder från utvinning av sojabönolja, även malda eller i form av pelletar |
| 2305 00 00 | Oljekakor och andra fasta återstoder från utvinning av jordnötsolja, även malda eller i form av pelletar |
| ex 2306 | Oljekakor och andra fasta återstoder från utvinning av vegetabiliska fetter eller oljor, även malda eller i form av pelletar, andra än sådana enligt nr 2304 eller 2305 med undantag för KN-nummer 2306 90 05 (oljekakor och andra fasta återstoder vid utvinning ur majsgroddar) samt nr 2306 90 11 och 2306 90 19 (oljekakor och andra fasta återstoder vid utvinning av olivolja) |
| ex 2307 00 | Vindruva; rå vinsten: |
| 2307 00 90 | Rå vinsten |
| ex 2308 00 | Vegetabiliska ämnen och vegetabiliskt avfall samt vegetabiliska återstoder och biprodukter av sådana slag som används vid utfodring av djur, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans, även i form av pelletar: |
| 2308 00 90 | Andra slag än återstoder från vindruvspressning, ekollon och hästkastanjer, återstoder från pressning av frukt, annan än vindruvor |
| ex 2309 | Beredningar av sådana slag som används vid utfodring av djur: |
| ex 2309 10 | Hund- eller kattfoder i detaljhandelsförpackningar: |
| 2309 10 90 | Andra än innehållande stärkelse, druvsocker, maltodextrin, sirap eller andra lösningar av druvsocker eller maltodextrin enligt undernummer 1702 30 50, 1702 30 90, 1702 40 90, 1702 90 50 och 2106 90 55 eller mjölkprodukter |
| ex 2309 90 | Annat: |
| 2309 90 10 | Limvatten (”solubles”) av fisk eller havsdäggdjur |
| Andra, inbegripet förblandningar: |
| ex 2309 90 91 to
  2309 90 99 | Andra än innehållande stärkelse, druvsocker, maltodextrin, sirap eller andra lösningar av druvsocker eller maltodextrin enligt undernummer 1702 30 50, 1702 30 90, 1702 40 90, 1702 90 50 och 2106 90 55 eller mjölkprodukter, med undantag av |
| Proteinkoncentrat framställda av saft från lusern och gräs |
| Dehydratiserade produkter framställda av enbart fasta rester och saft från framställningen av de koncentrat som avses i första strecksatsen |

KN-nr

Varuslag

ex 0101

Levande hästar, åsnor, mulor och mulåsnor:

0101 10

Renrasiga avelsdjur:

0101 10 10

Hästar (1)

0101 10 90

Annat:

0101 90

Annat:

Hästar:

0101 90 19

Andra än för slakt

0101 90 30

Åsnor

0101 90 90

Mulor och mulåsnor

ex 0102

Levande nötkreatur och andra oxdjur:

ex 0102 90

Andra än renrasiga avelsdjur:

0102 90 90

Andra än tamboskap

ex 0103

Levande svin:

0103 10 00

Renrasiga avelsdjur (2)

Annat:

ex 0103 91

Vägande mindre än 50 kg:

0103 91 90

Andra än tamsvin

ex 0103 92

Vägande 50 kg eller mer

0103 92 90

Andra än tamsvin

0106

Andra levande djur

ex 0203

Kött av svin, färskt, kylt eller fryst:

Färskt eller kylt:

ex 0203 11

Hela eller halva slaktkroppar:

0203 11 90

Andra än av tamsvin

ex 0203 12

Skinka och bog, samt delar därav, med ben:

0203 12 90

Andra än av tamsvin

ex 0203 19

Annat:

0203 19 90

Andra än av tamsvin

Fryst:

ex 0203 21

Hela eller halva slaktkroppar:

0203 21 90

Andra än av tamsvin

ex 0203 22

Skinka och bog, samt delar därav, med ben:

0203 22 90

Andra än av tamsvin

ex 0203 29

Annat:

0203 29 90

Andra än av tamsvin

ex 0205 00

Kött av åsna, mula eller mulåsna, färskt, kylt eller fryst:

ex 0206

Ätbara slaktbiprodukter av nötkreatur, andra oxdjur, svin, får, get, häst, åsna, mula eller mulåsna, färska, kylda eller frysta:

ex 0206 10

Av nötkreatur eller andra oxdjur, färska eller kylda

0206 10 10

För framställning av farmaceutiska produkter (3)

Av nötkreatur eller andra oxdjur, frysta:

ex 0206 22 00

Lever:

För framställning av farmaceutiska produkter (3)

ex 0206 29

Annat:

0206 29 10

För framställning av farmaceutiska produkter (3)

ex 0206 30 00

Av svin, färska eller kylda:

För framställning av farmaceutiska produkter (3)

Annat:

Andra än av tamsvin

Av svin, frysta:

ex 0206 41 00

Lever:

För framställning av farmaceutiska produkter (3)

Annat:

Andra än av tamsvin

ex 0206 49 00

Annat:

Av tamsvin:

För framställning av farmaceutiska produkter (3)

Annat:

ex 0206 80

Andra slag, färska eller kylda:

0206 80 10

För framställning av farmaceutiska produkter (3)

Annat:

0206 80 91

Av häst, åsna, mula eller mulåsna

ex 0206 90

Andra slag, frysta:

0206 90 10

För framställning av farmaceutiska produkter (3)

Annat:

0206 90 91

Av häst, åsna, mula eller mulåsna

0208

Annat kött och ätbara slaktbiprodukter, färska, kylda eller frysta

ex 0210

Kött och ätbara slaktbiprodukter, saltade, i saltlake, torkade eller rökta; ätbart mjöl av kött eller slaktbiprodukter:

Kött av svin:

ex 0210 11

Skinka och bog, samt delar därav, med ben:

0210 11 90

Andra än av tamsvin

ex 0210 12

Sida (randig) och delar därav:

0210 12 90

Andra än av tamsvin

ex 0210 19

Annat:

0210 19 90

Andra än av tamsvin

Andra slag, inbegripet ätbart mjöl av kött eller slaktbiprodukter:

0210 91 00

Av primater

0210 92 00

Av valar, delfiner och tumlare (däggdjur av ordningen Cetacea); av manater och dugonger (däggdjur av ordningen Sirenia)

0210 93 00

Av reptiler (inbegripet ormar och sköldpaddor)

ex 0210 99

Annat:

Kött:

0210 99 31

Av ren

0210 99 39

Annat:

Slaktbiprodukter:

Andra än av tamsvin, nötkreatur, andra oxdjur, får och get

0210 99 80

Andra än fjäderfälever

ex 0407 00

Fågelägg med skal, färska, konserverade eller kokta:

0407 00 90

Andra ägg än ägg av fjäderfä

ex 0408

Fågelägg utan skal samt äggula, färska, torkade, ångkokta eller kokta i vatten, gjutna, frysta eller på annat sätt konserverade, även försatta med socker eller annat sötningsmedel:

Äggula:

ex 0408 11

Torkad:

0408 11 20

Olämpliga som livsmedel (4)

ex 0408 19

Annat:

0408 19 20

Olämpliga som livsmedel (4)

Annat:

ex 0408 91

Torkad:

0408 91 20

Olämpliga som livsmedel (4)

ex 0408 99

Annat:

0408 99 20

Olämpliga som livsmedel (4)

0410 00 00

Ätbara produkter av animaliskt ursprung, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans

0504 00 00

Tarmar, blåsor och magar av djur (andra än fiskar), hela eller i bitar, färska, kylda, frysta, saltade, i saltlake, torkade eller rökta

ex 0511

Animaliska produkter, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans; döda djur enligt kap. 1 och 3, olämpliga som livsmedel:

0511 10 00

Sperma av nötkreatur eller andra oxdjur

Annat:

ex 0511 99

Annat:

0511 99 85

Andra

ex 0709

Andra grönsaker, färska eller kylda:

ex 0709 60

Frukter av släktena Capsicum och Pimenta:

Annat:

0709 60 91

Av släktet Capsicum, för framställning av capsicin eller alkoholhaltiga oleoresiner av Capsicum (3)

0709 60 95

För industriell framställning av eteriska oljor eller resinoider (3)

0709 60 99

Annat:

ex 0710

Grönsaker (även ångkokta eller kokta i vatten), frysta:

ex 0710 80

Andra grönsaker:

Frukter av släktena Capsicum och Pimenta:

0710 80 59

Andra än sötpaprika

ex 0711

Grönsaker tillfälligt konserverade (t.ex. med svaveldioxidgas eller i saltlake, svavelsyrlighetsvatten eller andra konserverande lösningar) men olämpliga för direkt konsumtion i detta tillstånd:

ex 0711 90

Andra grönsaker; blandningar av grönsaker:

Grönsaker:

0711 90 10

Frukter av släktena Capsicum och Pimenta, med undantag av sötpaprika

ex 0713

Torkade baljväxtfrön, även skalade eller sönderdelade:

ex 0713 10

Ärter (Pisum sativum):

0713 10 90

Andra än för utsäde

ex 0713 20 00

Kikärter (garbanzos):

Andra än för utsäde

Bönor (Vigna spp. och Phaseolus spp.):

ex 0713 31 00

Bönor av arterna Vigna mungo (L.) Hepper och Vigna radiata (L.) Wilczek:

Andra än för utsäde

ex 0713 32 00

Adzukibönor (Phaseolus eller Vigna angularis):

Andra än för utsäde

ex 0713 33

Trädgårdsbönor (Phaseolus vulgaris) (bruna bönor, vita bönor etc.):

0713 33 90

Andra än för utsäde

ex 0713 39 00

Annat:

Andra än för utsäde

ex 0713 40 00

Linser:

Andra än för utsäde

ex 0713 50 00

Bondbönor (Vicia faba var. major) och hästbönor (Vicia faba var. equina och Vicia faba var. minor):

Andra än för utsäde

ex 0713 90 00

Annat:

Andra än för utsäde

0801

Kokosnötter, paranötter och cashewnötter, färska eller torkade, även skalade

ex 0802

Andra nötter, färska eller torkade, även skalade:

ex 0802 90

Annat:

ex 0802 90 20

Arekanötter (betelnötter) och kolanötter

ex 0804

Dadlar, fikon, ananas, avokado, guava, mango och mangostan, färska eller torkade:

0804 10 00

Dadlar

0902

Te, även aromatiserat

ex 0904

Peppar av släktet Piper; frukter av släktena Capsicum och Pimenta, torkade, krossade eller malda, med undantag av sötpaprika enligt undernummer 0904 20 10

0905 00 00

Vanilj

0906

Kanel och kanelknopp

0907 00 00

Kryddnejlikor, nejlikstjälkar och modernejlikor

0908

Muskot, muskotblomma och kardemumma

0909

Anis, stjärnanis, fänkål, koriander, spiskummin, kummin och enbär

ex 0910

Ingefära, gurkmeja, lagerblad, curry och andra kryddor, med undantag av timjan och saffran

ex 1106

Mjöl och pulver av torkade baljväxtfrön enligt nr 0713, av sago eller av rötter, stam- eller rotknölar enligt nr 0714 eller av produkter enligt kap.

1106 10 00

Av torkade baljväxtfrön enligt nr 0713

ex 1106 30

Av produkter enligt kap.

1106 30 90

Annat än av bananer

ex 1108

Stärkelse; inulin:

1108 20 00

Inulin

1201 00 90

Sojabönor, även sönderdelade, andra än för utsäde

1202 10 90

Jordnötter, oskalade men inte rostade eller på annat sätt tillagade, andra än för utsäde

1202 20 00

Jordnötter, skalade, även sönderdelade, men inte rostade eller på annat sätt tillagade

1203 00 00

Kopra

1204 00 90

Linfrön, även sönderdelade, andra än för utsäde

1205 10 90 och

ex 1205 90 00

Rapsfrön och rybsfrön, även sönderdelade, andra än för utsäde

1206 00 91

Solrosfrön, även sönderdelade, andra än för utsäde

1206 00 99

1207 20 90

Bomullsfrön, även sönderdelade, andra än för utsäde

1207 40 90

Sesamfrön, även sönderdelade, andra än för utsäde

1207 50 90

Senapsfrön, även sönderdelade, andra än för utsäde

1207 91 90

Vallmofrön, även sönderdelade, andra än för utsäde

1207 99 91

Hampfrön, även sönderdelade, andra än för utsäde

ex 1207 99 97

Andra oljeväxtfrön och oljehaltiga frukter, även sönderdelade, andra än för utsäde

1208

Mjöl av oljeväxtfrön eller oljehaltiga frukter, med undantag av mjöl av senapsfrön

1211

Växter och växtdelar (inbegripet frön och frukter) av sådana slag som används främst för framställning av parfymeringsmedel, för farmaceutiskt bruk eller för insektsbekämpning, svampbekämpning eller liknande ändamål, färska eller torkade, även skurna, krossade eller pulveriserade, med undantag för de produkter som hänförs till KN-nummer ex 12119085 i del IX i den här bilagan

ex 1212

Johannesbröd, sjögräs och andra alger, sockerbetor och sockerrör, färska, kylda, frysta eller torkade, även malda; fruktkärnor och andra vegetabiliska produkter (inbegripet orostad cikoriarot av varieteten Cichorium intybus sativum) av sådana slag som används främst som livsmedel, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans:

ex 1212 20 00

Sjögräs och andra alger som främst används för farmaceutiskt bruk eller som livsmedel

Annat:

ex 1212 99

Annat än sockerrör:

1212 99 41 och

1212 99 49

Johannesbrödfrön

ex 1212 99 70

Andra, med undantag av cikoriarot

1213 00 00

Halm, agnar och skal av spannmål, oberedda, även hackade, malda, pressade eller i form av pelletar

ex 1214

Kålrötter, foderbetor och andra foderrotfrukter, hö, lusern (alfalfa), klöver, esparsett, foderkål, lupiner, vicker och liknande djurfoder, även i form av pelletar:

ex 1214 10 00

Mjöl och pelletar av lusern (alfalfa), exklusive av hetluftstorkad lusern eller lusern som torkats på annat sätt och malts

ex 1214 90

Annat:

1214 90 10

Foderbetor, kålrötter och andra foderrotfrukter

ex 1214 90 90

Andra, med undantag av:

Lusern, esparsett, klöver, lupiner, vicker och liknande foderprodukter som hetluftstorkats, dock inte hö och foderkål samt produkter som innehåller hö

Lusern, esparsett, klöver, lupiner, vicker, honungsklöver, vial och serradelle som torkats på annat sätt och malts

ex 1502 00

Fetter av nötkreatur, andra oxdjur, får eller getter, andra än sådana enligt nr 1503:

ex 1502 00 10

För industriellt bruk, med undantag av tillverkning av livsmedel, andra än fetter från ben och avfall (3)

1503 00

Solarstearin, isterolja, oleostearin, oleomargarin och talgolja, inte emulgerade, blandade eller på annat sätt beredda

1504

Fetter och oljor av fisk eller havsdäggdjur samt fraktioner av sådana fetter eller oljor, även raffinerade men inte kemiskt modifierade

1507

Sojabönolja och fraktioner av denna olja, även raffinerade men inte kemiskt modifierade

1508

Jordnötsolja och fraktioner av denna olja, även raffinerade men inte kemiskt modifierade

1511

Palmolja och fraktioner av denna olja, även raffinerade men inte kemiskt modifierade

1512

Solrosolja, safflorolja och bomullsfröolja samt fraktioner av dessa oljor, även raffinerade men inte kemiskt modifierade

1513

Kokosolja, palmkärnolja och babassuolja samt fraktioner av dessa oljor, även raffinerade men inte kemiskt modifierade

1514

Rapsolja, rybsolja och senapsolja samt fraktioner av dessa oljor, även raffinerade men inte kemiskt modifierade

ex 1515

Andra icke flyktiga vegetabiliska fetter och oljor (med undantag av jojobaolja enligt undernummer ex 1515 90 11) samt fraktioner av sådana fetter eller oljor, även raffinerade men inte kemiskt modifierade

ex 1516

Animaliska och vegetabiliska fetter och oljor samt fraktioner av sådana fetter eller oljor, som helt eller delvis hydrerats, omförestrats (även internt) eller elaidiniserats, även raffinerade men inte vidare bearbetade (med undantag av hydrerad ricinolja, s.k. opalvax, enligt undernummer 1516 20 10)

ex 1517

Margarin; ätbara blandningar och beredningar av animaliska eller vegetabiliska fetter eller oljor eller av fraktioner av olika fetter eller oljor enligt detta kapitel, andra än ätbara fetter och oljor samt fraktioner av sådana fetter eller oljor enligt nr 1516, med undantag av undernummer 1517 10 10, 1517 90 10 och 1517 90 93

1518 00 31

1518 00 39

Blandningar av flytande feta vegetabiliska fetter, för tekniskt eller industriellt bruk, med undantag av tillverkning av livsmedel (3)

1522 00 91

Bottensatser och avslemningsåterstoder; soapstocks, från bearbetning av fetter, feta oljor eller andra fettartade ämnen eller av animaliska eller vegetabiliska vaxer innehållande olja med olivolja som karaktärsgivande beståndsdel

1522 00 99

Andra återstoder från bearbetning av fetter, feta oljor eller andra fettartade ämnen eller av animaliska eller vegetabiliska vaxer, med undantag av de innehållande olja med olivolja som karaktärsgivande beståndsdel

ex 1602

Kött, slaktbiprodukter och blod, beredda eller konserverade på annat sätt:

Av svin:

ex 1602 41

Skinka och delar därav:

1602 41 90

Andra än av tamsvin

ex 1602 42

Bog och delar därav:

1602 42 90

Andra än av tamsvin

ex 1602 49

Andra produkter av svin, inbegripet blandade styckningsdelar:

1602 49 90

Andra än av tamsvin

ex 1602 90

Andra varor, inbegripet beredningar av blod av alla slags djur:

Andra än beredningar av blod av alla slags djur:

1602 90 31

Av vilt eller kanin

Andra:

Andra än innehållande kött eller slaktbiprodukter av tamsvin:

Andra än innehållande kött eller slaktbiprodukter av nötkreatur eller andra oxdjur:

1602 90 99

Andra än av får eller get

1603 00

Extrakter och safter av kött, fisk, kräftdjur, blötdjur eller andra ryggradslösa vattendjur

1801 00 00

Kakaobönor, hela eller krossade, även rostade

1802 00 00

Kakaoskal och annat kakaoavfall

ex 2001

Grönsaker, frukt, bär, nötter och andra ätbara växtdelar, beredda eller konserverade med ättika eller ättiksyra:

ex 2001 90

Annat:

2001 90 20

Frukter av släktet Capsicum, med undantag av sötpaprika

ex 2005

Andra grönsaker, beredda eller konserverade på annat sätt än med ättika eller ättiksyra, inte frysta, andra än produkter enligt nr 2006:

ex 2005 99

Andra grönsaker samt blandningar av grönsaker:

2005 99 10

Frukter av släktet Capsicum, med undantag av sötpaprika

ex 2206

Andra jästa drycker, t.ex. äppelvin (cider), päronvin och mjöd; blandningar av jästa drycker samt blandningar av jästa drycker och alkoholfria drycker, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans:

2206 00 31 to

2206 00 89

Andra än ”piquettevin”

ex 2301

Mjöl och pelletar av kött eller slaktbiprodukter eller av fisk, kräftdjur, blötdjur eller andra ryggradslösa vattendjur, olämpliga som livsmedel; grevar:

2301 10 00

Mjöl och pelletar av kött eller slaktbiprodukter av kött; grevar

ex 2302

Kli, fodermjöl och andra återstoder, även i form av pelletar, erhållna vid siktning, malning eller annan bearbetning av spannmål eller baljväxter:

2302 50 00

Av baljväxter

2304 00 00

Oljekakor och andra fasta återstoder från utvinning av sojabönolja, även malda eller i form av pelletar

2305 00 00

Oljekakor och andra fasta återstoder från utvinning av jordnötsolja, även malda eller i form av pelletar

ex 2306

Oljekakor och andra fasta återstoder från utvinning av vegetabiliska fetter eller oljor, även malda eller i form av pelletar, andra än sådana enligt nr 2304 eller 2305 med undantag för KN-nummer 2306 90 05 (oljekakor och andra fasta återstoder vid utvinning ur majsgroddar) samt nr 2306 90 11 och 2306 90 19 (oljekakor och andra fasta återstoder vid utvinning av olivolja)

ex 2307 00

Vindruva; rå vinsten:

2307 00 90

Rå vinsten

ex 2308 00

Vegetabiliska ämnen och vegetabiliskt avfall samt vegetabiliska återstoder och biprodukter av sådana slag som används vid utfodring av djur, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans, även i form av pelletar:

2308 00 90

Andra slag än återstoder från vindruvspressning, ekollon och hästkastanjer, återstoder från pressning av frukt, annan än vindruvor

ex 2309

Beredningar av sådana slag som används vid utfodring av djur:

ex 2309 10

Hund- eller kattfoder i detaljhandelsförpackningar:

2309 10 90

Andra än innehållande stärkelse, druvsocker, maltodextrin, sirap eller andra lösningar av druvsocker eller maltodextrin enligt undernummer 1702 30 50, 1702 30 90, 1702 40 90, 1702 90 50 och 2106 90 55 eller mjölkprodukter

ex 2309 90

Annat:

2309 90 10

Limvatten (”solubles”) av fisk eller havsdäggdjur

Andra, inbegripet förblandningar:

ex 2309 90 91 to

2309 90 99

Andra än innehållande stärkelse, druvsocker, maltodextrin, sirap eller andra lösningar av druvsocker eller maltodextrin enligt undernummer 1702 30 50, 1702 30 90, 1702 40 90, 1702 90 50 och 2106 90 55 eller mjölkprodukter, med undantag av

Proteinkoncentrat framställda av saft från lusern och gräs

Dehydratiserade produkter framställda av enbart fasta rester och saft från framställningen av de koncentrat som avses i första strecksatsen

---

(1)  För tillämpning av detta undernummer erfordras att villkoren i särskilda unionsbestämmelser är uppfyllda (se rådets direktiv 94/28/EG, EGT L 178, 12.7.1994, s. 66; kommissionens beslut 93/623/EEG, EGT L 298, 3.12.1993, s. 45).

(2)  För tillämpning av detta undernummer erfordras att villkoren i särskilda unionsbestämmelser är uppfyllda (se rådets direktiv 88/661/EEG, EGT L 382, 31.12.1988, s. 36; rådets direktiv 94/28/EG, EGT L 178, 12.7.1994, s. 66; kommissionens beslut 96/510/EG, EGT L 210, 20.8.1996, s. 53).

(3)  För tillämpning av detta undernummer erfordras att villkoren i särskilda unionsbestämmelser är uppfyllda (se artiklarna 291–300 i kommissionens förordning (EEG) nr 2454/93, EGT L 253, 11.10.1993, s. 1, och efterföljande ändringar).

(4)  För tillämpning av detta undernummer erfordras att villkoren i avsnitt II F i de inledande bestämmelserna i Kombinerade nomenklaturen är uppfyllda.

Onsdagen den 4 juli 2012BILAGA II

FÖRTECKNING ÖVER PRODUKTER FÖR VILKA SÄRSKILDA ÅTGÄRDER HAR UPPRÄTTATS ENLIGT ARTIKEL 1.2

Del I:   Etylalkohol som framställts av jordbruksprodukter

| 1. | När det gäller etylalkohol omfattar denna förordning de produkter som anges i följande tabell:






  KN-nummer | Varuslag |
| --- | --- | --- |
| ex 2207 10 00 | Odenaturerad etylalkohol med alkoholhalt av minst 80 volymprocent, framställd av de jordbruksprodukter som anges i bilaga I till fördraget |
| ex 2207 20 00 | Etylalkohol och annan sprit, denaturerade, oavsett alkoholhalt, framställd av de jordbruksprodukter som anges i bilaga I till fördraget |
| ex 2208 90 91
  och
  ex 2208 90 99 | Odenaturerad etylalkohol med alkoholhalt av mindre än 80 volymprocent, framställd av de jordbruksprodukter som anges i bilaga I till fördraget |

1.

När det gäller etylalkohol omfattar denna förordning de produkter som anges i följande tabell:

KN-nummer

Varuslag

ex 2207 10 00

Odenaturerad etylalkohol med alkoholhalt av minst 80 volymprocent, framställd av de jordbruksprodukter som anges i bilaga I till fördraget

ex 2207 20 00

Etylalkohol och annan sprit, denaturerade, oavsett alkoholhalt, framställd av de jordbruksprodukter som anges i bilaga I till fördraget

ex 2208 90 91

och

ex 2208 90 99

Odenaturerad etylalkohol med alkoholhalt av mindre än 80 volymprocent, framställd av de jordbruksprodukter som anges i bilaga I till fördraget

| 2. | Avsnitt I i kapitel II i del III om importlicenser och avsnitt I i kapitel III i den delen ska också tillämpas på produkter av etylalkohol som är framställd av jordbruksprodukter enligt KN-nummer 2208, på kärl rymmande mer än 2 liter och som har samtliga kännetecken för en etylalkohol så som den beskrivs i punkt 1. |
| --- | --- |

2.

Avsnitt I i kapitel II i del III om importlicenser och avsnitt I i kapitel III i den delen ska också tillämpas på produkter av etylalkohol som är framställd av jordbruksprodukter enligt KN-nummer 2208, på kärl rymmande mer än 2 liter och som har samtliga kännetecken för en etylalkohol så som den beskrivs i punkt 1.

Del II:   Biodlingsprodukter

När det gäller biodlingsprodukter omfattar denna förordning de produkter som anges i följande tabell:

| KN-nummer | Varuslag |
| --- | --- |
| 0409 | Naturlig honung |
| ex 0410 00 00 | Drottninggelé och propolis, ätbar |
| ex 0511 99 85 | Drottninggelé och propolis, inte ätbar |
| ex 1212 99 70 | Pollen |
| ex 1521 90 | Bivax |

KN-nummer

Varuslag

0409

Naturlig honung

ex 0410 00 00

Drottninggelé och propolis, ätbar

ex 0511 99 85

Drottninggelé och propolis, inte ätbar

ex 1212 99 70

Pollen

ex 1521 90

Bivax

Del III:   Silkesmaskar

När det gäller silkesmaskar omfattar denna förordning silkesmaskar enligt KN-nummer ex 0106 90 00 och silkesfjärilsägg enligt KN-nummer 0511 99 85 i Kombinerade nomenklaturen.

Onsdagen den 4 juli 2012BILAGA III

DE DEFINITIONER SOM AVSES I ARTIKEL 2.1

Del I:   Definitioner avseende rissektorn

| I. | Definitioner av ”paddyris”, ”råris”, ”delvis slipat ris”, ”helt slipat ris”, ”rundkornigt ris”, ”mellankornigt ris”, ”långkornigt ris i kategori A eller B” och ”brutet ris”:






  1. | a)   paddyris: ris som efter tröskning har skalet kvar.
  b)   råris: paddyris från vilket endast ytterskalet har avlägsnats. Exempel på ris som omfattas av denna definition är ris med handelsbeteckningarna ”brown rice”, ”cargo rice”, ”loonzain” och ”riso sbramato”.
  c)   delvis slipat ris: paddyris från vilket skalet, en del av grodden och hela eller delar av de yttre skikten av fruktväggen, men inte de inre skikten, har avlägsnats.
  d)   helt slipat ris: paddyris från vilket skalet, hela de yttre och inre skikten av fruktväggen, samt, vad avser mellan- och långkornigt ris, hela grodden och vad avser rundkornigt ris, åtminstone en del av grodden, har avlägsnats, men där högst 10 % av riskornen får ha kvar vita längsgående strimmor. |
| --- | --- | --- |

I.

Definitioner av ”paddyris”, ”råris”, ”delvis slipat ris”, ”helt slipat ris”, ”rundkornigt ris”, ”mellankornigt ris”, ”långkornigt ris i kategori A eller B” och ”brutet ris”:

1.

a)   paddyris: ris som efter tröskning har skalet kvar.

b)   råris: paddyris från vilket endast ytterskalet har avlägsnats. Exempel på ris som omfattas av denna definition är ris med handelsbeteckningarna ”brown rice”, ”cargo rice”, ”loonzain” och ”riso sbramato”.

c)   delvis slipat ris: paddyris från vilket skalet, en del av grodden och hela eller delar av de yttre skikten av fruktväggen, men inte de inre skikten, har avlägsnats.

d)   helt slipat ris: paddyris från vilket skalet, hela de yttre och inre skikten av fruktväggen, samt, vad avser mellan- och långkornigt ris, hela grodden och vad avser rundkornigt ris, åtminstone en del av grodden, har avlägsnats, men där högst 10 % av riskornen får ha kvar vita längsgående strimmor.

| 2. | a)   rundkornigt ris: ris vars korn som längst är 5,2 mm och där förhållandet mellan riskornets längd och bredd är mindre än 2.
  b)   mellankornigt ris: ris vars korn är längre än 5,2 mm men som längst 6,0 mm och där förhållandet mellan riskornets längd och bredd är mindre än 3.
  c)   långkornigt ris:
  i)   långkornigt ris kategori A: ris vars korn är längre än 6,0 mm och där förhållandet mellan riskornets längd och bredd är större än 2 men mindre än 3,
  ii)   långkornigt ris kategori B: ris vars korn är längre än 6,0 mm och där förhållandet mellan riskornets längd och bredd är större än eller lika med 3.
  d)   mätning av riskornen: riskornens mått bestäms för helt slipat ris enligt följande metod:i)ett representativt prov tas från varupartiet,ii)provet siktas så att hela riskorn återstår, däri inbegripet omogna riskorn,iii)två mätningar genomförs om vardera 100 riskorn och genomsnittet beräknas,iv)resultatet uttrycks i mm och avrundas till en decimal. |
| --- | --- |

2.

a)   rundkornigt ris: ris vars korn som längst är 5,2 mm och där förhållandet mellan riskornets längd och bredd är mindre än 2.

b)   mellankornigt ris: ris vars korn är längre än 5,2 mm men som längst 6,0 mm och där förhållandet mellan riskornets längd och bredd är mindre än 3.

c)   långkornigt ris:

i)   långkornigt ris kategori A: ris vars korn är längre än 6,0 mm och där förhållandet mellan riskornets längd och bredd är större än 2 men mindre än 3,

ii)   långkornigt ris kategori B: ris vars korn är längre än 6,0 mm och där förhållandet mellan riskornets längd och bredd är större än eller lika med 3.

d)   mätning av riskornen: riskornens mått bestäms för helt slipat ris enligt följande metod:

| 3. | brutet ris: riskorndelar vars längd inte överstiger tre fjärdedelar av de hela riskornens genomsnittliga längd. |
| --- | --- |

3.

brutet ris: riskorndelar vars längd inte överstiger tre fjärdedelar av de hela riskornens genomsnittliga längd.

| II. | Definitioner av riskorn och brutet ris som inte är av felfri kvalitet:
  A.   hela riskorn: riskorn från vilka endast en del av tanden har avlägsnats, oberoende av de egenskaper som varje bearbetningsled åstadkommer.
  B.   klippta riskorn: riskorn från vilka hela tanden har avlägsnats.
  C.   brutna riskorn eller brutet ris: riskorn från vilka en större del än tanden har avlägsnats. Brutet ris inbegriper
  grovt brutet ris (delar av riskorn, vilkas längd är lika med eller större än halva riskornet men som inte utgör ett helt riskorn),
  medelfint brutet ris (delar av riskorn, vilkas längd är lika med eller större än en fjärdedel av riskornet men som inte uppnår minsta storleken för ”grovt brutet ris”),
  fint brutet ris (delar av riskorn, vilkas längd är mindre än en fjärdedel av riskornets, men som inte passerar genom en sikt med en maskstorlek på 1,4 mm),
  riskornsfragment (små delar eller bitar av riskorn, som passerar genom en sikt med en maskstorlek på 1,4 mm); kluvna riskorn (bitar som uppkommer genom att riskornen klyvs på längden) ingår i denna definition.
  D.   gröna riskorn: riskorn som inte är fullt mogna.
  E.   riskorn med naturliga missbildningar: riskorn med naturliga missbildningar, ärftliga eller icke-ärftliga, i förhållande till sortens typiska morfologiska kännetecken.
  F.   kritaktiga riskorn: riskorn med en yta som till minst tre fjärdedelar har ett ogenomskinligt och kritaktigt utseende.
  G.   rödstrimmiga riskorn: riskorn med längsgående röda strimmor av olika färgstyrka och nyans, som utgör rester av fruktväggen.
  H.   fläckiga riskorn: riskorn med en liten och välavgränsad mörk fläck av mer eller mindre regelbunden form. Till fläckiga riskorn räknas även riskorn som har svaga svarta strimmor på ytan, vilka ej går på djupet. Strimmorna och fläckarna får inte uppvisa någon gul eller mörk ytterring.
  I.   missfärgade riskorn: riskorn som på en begränsad del av ytan uppvisar en tydlig förändring i den naturliga färgen. Fläckarna kan vara av olika färg (svartaktiga, rödaktiga, bruna etc.). Djupa, svarta strimmor ska också anses utgöra fläckar. Om fläckarnas färg är tillräckligt kraftig (svart, ljusröd, rödbrun), så att den är direkt synlig och om de täcker en yta som är lika med eller större än halva riskornet, ska riskornen anses vara gula riskorn.
  J.   gula riskorn: riskorn som helt eller delvis genomgått en naturlig färgförändring på annat sätt än genom torkning och som har antagit en färgnyans från citron- till orangegul.
  K.   bärnstensgula riskorn: riskorn som på annat sätt än genom torkning har genomgått en enhetlig, lätt färgförändring över hela ytan. Genom denna förändring antar riskornen en ljust bärnstensgul färg. |
| --- | --- |

II.

Definitioner av riskorn och brutet ris som inte är av felfri kvalitet:

A.   hela riskorn: riskorn från vilka endast en del av tanden har avlägsnats, oberoende av de egenskaper som varje bearbetningsled åstadkommer.

B.   klippta riskorn: riskorn från vilka hela tanden har avlägsnats.

C.   brutna riskorn eller brutet ris: riskorn från vilka en större del än tanden har avlägsnats. Brutet ris inbegriper

grovt brutet ris (delar av riskorn, vilkas längd är lika med eller större än halva riskornet men som inte utgör ett helt riskorn),

medelfint brutet ris (delar av riskorn, vilkas längd är lika med eller större än en fjärdedel av riskornet men som inte uppnår minsta storleken för ”grovt brutet ris”),

fint brutet ris (delar av riskorn, vilkas längd är mindre än en fjärdedel av riskornets, men som inte passerar genom en sikt med en maskstorlek på 1,4 mm),

riskornsfragment (små delar eller bitar av riskorn, som passerar genom en sikt med en maskstorlek på 1,4 mm); kluvna riskorn (bitar som uppkommer genom att riskornen klyvs på längden) ingår i denna definition.

D.   gröna riskorn: riskorn som inte är fullt mogna.

E.   riskorn med naturliga missbildningar: riskorn med naturliga missbildningar, ärftliga eller icke-ärftliga, i förhållande till sortens typiska morfologiska kännetecken.

F.   kritaktiga riskorn: riskorn med en yta som till minst tre fjärdedelar har ett ogenomskinligt och kritaktigt utseende.

G.   rödstrimmiga riskorn: riskorn med längsgående röda strimmor av olika färgstyrka och nyans, som utgör rester av fruktväggen.

H.   fläckiga riskorn: riskorn med en liten och välavgränsad mörk fläck av mer eller mindre regelbunden form. Till fläckiga riskorn räknas även riskorn som har svaga svarta strimmor på ytan, vilka ej går på djupet. Strimmorna och fläckarna får inte uppvisa någon gul eller mörk ytterring.

I.   missfärgade riskorn: riskorn som på en begränsad del av ytan uppvisar en tydlig förändring i den naturliga färgen. Fläckarna kan vara av olika färg (svartaktiga, rödaktiga, bruna etc.). Djupa, svarta strimmor ska också anses utgöra fläckar. Om fläckarnas färg är tillräckligt kraftig (svart, ljusröd, rödbrun), så att den är direkt synlig och om de täcker en yta som är lika med eller större än halva riskornet, ska riskornen anses vara gula riskorn.

J.   gula riskorn: riskorn som helt eller delvis genomgått en naturlig färgförändring på annat sätt än genom torkning och som har antagit en färgnyans från citron- till orangegul.

K.   bärnstensgula riskorn: riskorn som på annat sätt än genom torkning har genomgått en enhetlig, lätt färgförändring över hela ytan. Genom denna förändring antar riskornen en ljust bärnstensgul färg.

Del II:   Definitioner avseende sockersektorn

1.   vitt socker: socker utan tillsats av aromämnen, färgämnen eller andra ämnen, med en sackaroshalt i torrsubstansen av minst 99,5 viktprocent vid polarimetrisk bestämning.

2.   råsocker: socker utan tillsats av aromämnen, färgämnen eller andra ämnen, med en sackaroshalt i torrsubstansen av minst 99,5 viktprocent vid polarimetrisk bestämning.

3.   isoglukos: produkt som är framställd av glukos eller dess polymerer med ett fruktosinnehåll av minst 10 viktprocent.

4.   inulinsirap: produkt som erhållits genom hydrolys av inulin eller oligofruktos, med ett fruktosinnehåll av minst 10 % i fri form eller som sackaros, uttryckt som socker- eller isoglukosekvivalenter. För att undvika restriktioner på marknaden för produkter med låg sötningseffekt vilka framställs av företag utan inulinsirapskvot som bearbetar inulinfibrer, kan denna definition komma att ändras av kommissionen.

5.   kvotsocker, kvotisoglukos och kvotinulinsirap: den kvantitet socker, isoglukos eller inulinsirap som företaget i fråga tillverkar inom ramen för sin kvot och som hänför sig till ett visst regleringsår.

6.   industrisocker: den kvantitet socker som tillverkas utöver den kvantitet som avses i punkt 5 och som hänför sig till ett visst regleringsår och som är avsedd för industriproduktion av någon av de produkter som avses i artikel 55.2.

7.   industriisoglukos och industriinulinsirap: den kvantitet isoglukos eller inulinsirap som tillverkas, som hänför sig till ett visst regleringsår och som är avsedd för industriproduktion av någon av de produkter som avses i artikel 55.2.

8.   överskottssocker, överskottsisoglukos och överskottsinulinsirap: den kvantitet socker, isoglukos eller inulinsirap som tillverkas och som hänför sig till ett visst regleringsår utöver de kvantiteter som avses i punkterna 5, 6 och 7.

9.   kvotbetor: alla sockerbetor som bearbetas till kvotsocker.

10.   leveransavtal: ett avtal som ingåtts mellan en säljare och ett företag om leverans av sockerbetor avsedda för tillverkning av socker.

11.   branschavtal: ett av följande:

| a) | Ett avtal som, innan något leveransavtal har träffats, ingås på unionsnivå mellan å ena sidan en sammanslutning av nationella branschorganisationer och å andra sidan en sammanslutning av nationella säljarorganisationer. |
| --- | --- |

a)

Ett avtal som, innan något leveransavtal har träffats, ingås på unionsnivå mellan å ena sidan en sammanslutning av nationella branschorganisationer och å andra sidan en sammanslutning av nationella säljarorganisationer.

| b) | Ett avtal som, innan något leveransavtal har träffats, ingås mellan å ena sidan företag eller en branschorganisation som är erkänd av medlemsstaten i fråga och å andra sidan en säljarorganisation som är erkänd av medlemsstaten i fråga. |
| --- | --- |

b)

Ett avtal som, innan något leveransavtal har träffats, ingås mellan å ena sidan företag eller en branschorganisation som är erkänd av medlemsstaten i fråga och å andra sidan en säljarorganisation som är erkänd av medlemsstaten i fråga.

| c) | Om inget av de avtal som avses i a eller b föreligger: bolags- och kooperationslagstiftningen, om den reglerar leverans av sockerbetor från andelsägare eller medlemmar i ett bolag eller en sockertillverkande kooperation. |
| --- | --- |

c)

Om inget av de avtal som avses i a eller b föreligger: bolags- och kooperationslagstiftningen, om den reglerar leverans av sockerbetor från andelsägare eller medlemmar i ett bolag eller en sockertillverkande kooperation.

| d) | Om inget av de avtal som avses i a eller b föreligger: de överenskommelser som gjorts innan något leveransavtal har träffats, förutsatt att de säljare som godkänner överenskommelsen levererar minst 60 % av den totala kvantitet betor som företaget köper in för tillverkning av socker i en eller flera fabriker. |
| --- | --- |

d)

Om inget av de avtal som avses i a eller b föreligger: de överenskommelser som gjorts innan något leveransavtal har träffats, förutsatt att de säljare som godkänner överenskommelsen levererar minst 60 % av den totala kvantitet betor som företaget köper in för tillverkning av socker i en eller flera fabriker.

12.   heltidsraffinaderi:

| — | produktionsenhet vars verksamhet uteslutande består i att raffinera importerat rörråsocker, eller |
| --- | --- |

—

produktionsenhet vars verksamhet uteslutande består i att raffinera importerat rörråsocker, eller

| — | produktionsenhet som under regleringsåret 2004/05 raffinerade minst 15 000 ton importerat rörråsocker. |
| --- | --- |

—

produktionsenhet som under regleringsåret 2004/05 raffinerade minst 15 000 ton importerat rörråsocker.

Del III:   Definitioner avseende humlesektorn

1.   humle: de torkade blomställningarna, även kallade kottar, av (hon-)humleplantan (humulus lupulus). Dessa gröngula, äggformade blomställningar har en stjälk och har vanligen en största längd på 2–5 cm.

2.   humlepulver: den produkt som erhålls vid malning och som innehåller alla naturliga beståndsdelar av humle.

3.   lupulinberikat humlepulver: den produkt som erhålls genom malning av humle efter mekanisk avskiljning av en del av bladen, stjälkarna, stödbladen och humlespindlarna.

4.   humleextrakt: de koncentrerade produkter som erhålls genom lösningsmedels inverkan på humlet eller humlepulvret.

5.   humleblandningar: en blandning av två eller fler av de produkter som avses i leden 1–4.

Del IV:   Definitioner för vinsektorn

Vinstocksrelaterade

1.   röjning: fullständigt borttagande av alla vinstockar på en areal som planterats med vinstockar.

2.   plantering: slutgiltig plantering av vinstockar eller delar av vinstockar, ympade eller inte ympade, i syfte att producera druvor eller inrätta en moderplantskola för ympmaterial.

3.   dubbelympning: ympning av en vinstock som redan har ympats en gång tidigare.

Produktrelaterade

4.   färska druvor: de frukter av vinrankan som används för vinframställning, mogna eller lätt torkade, och som kan vara krossade eller pressade med vanliga vinframställningsmedel/utrustning och som spontant kan ge upphov till alkoholjäsning.

5.   färsk druvmust vars jäsning har avbrutits genom tillsats av alkohol: en produkt som

| i) | antingen av neutral alkohol framställd av vinprodukter, inklusive alkohol som framställts genom destillation av torkade druvor, med en verklig alkoholhalt av lägst 96 volymprocent, |
| --- | --- |

i)

antingen av neutral alkohol framställd av vinprodukter, inklusive alkohol som framställts genom destillation av torkade druvor, med en verklig alkoholhalt av lägst 96 volymprocent,

| ii) | eller av en icke-rektifierad produkt som härrör från destillation av vin som har en verklig alkoholhalt av lägst 52 volymprocent och högst 80 volymprocent. |
| --- | --- |

ii)

eller av en icke-rektifierad produkt som härrör från destillation av vin som har en verklig alkoholhalt av lägst 52 volymprocent och högst 80 volymprocent.

6.   druvsaft: den ojästa men jäsbara flytande produkt som

Den högsta tillåtna verkliga alkoholhalten i druvsaft är 1 volymprocent.

7.   koncentrerad druvsaft: icke-karamelliserad druvsaft som framställs genom partiell dehydratisering av druvmust med varje godkänd metod utom direkt uppvärmning, på så sätt att refraktometern använd enligt en metod som ska fastställas anger 50,9 % eller däröver vid 20 °C.

Den högsta tillåtna verkliga alkoholhalten i koncentrerad druvsaft är 1 volymprocent.

8.   jäsningsrester:

| a) | Rester som efter jäsning, under lagring eller efter tillåten behandling avsätter sig i kärl som innehåller vin. |
| --- | --- |

a)

Rester som efter jäsning, under lagring eller efter tillåten behandling avsätter sig i kärl som innehåller vin.

| b) | Rester som blir kvar efter filtrering eller centrifugering av den produkt som avses i led a. |
| --- | --- |

b)

Rester som blir kvar efter filtrering eller centrifugering av den produkt som avses i led a.

| c) | Rester som under lagringen eller efter tillåten behandling avsätter sig i kärl som innehåller druvmust. |
| --- | --- |

c)

Rester som under lagringen eller efter tillåten behandling avsätter sig i kärl som innehåller druvmust.

| d) | Rester som blir kvar efter filtrering eller centrifugering av den produkt som avses i led c. |
| --- | --- |

d)

Rester som blir kvar efter filtrering eller centrifugering av den produkt som avses i led c.

9.   återstoder från vindruvspressning: jästa eller ojästa rester från pressning av färska druvor.

10.   piquettevin: en produkt som framställs

11.   vin som har tillsatts alkohol för destillation: en produkt som

12.   cuvée:

| a) | druvmust, |
| --- | --- |

a)

druvmust,

| b) | vin, eller |
| --- | --- |

b)

vin, eller

| c) | en blandning av druvmust eller vin med olika egenskaper, |
| --- | --- |

c)

en blandning av druvmust eller vin med olika egenskaper,

som är avsedd för framställning av en särskild typ av mousserande viner.

Alkoholhalt

13.   verklig alkoholhalt i volymprocent: antal liter ren alkohol som vid 20 °C finns i 100 liter av produkten vid samma temperatur.

14.   potentiell alkoholhalt i volymprocent: antal liter ren alkohol som vid 20 °C kan framställas genom utjäsning av det socker som finns i 100 liter av produkten vid samma temperatur.

15.   total alkoholhalt i volymprocent: summan av den verkliga och den potentiella alkoholhalten.

16.   naturlig alkoholhalt uttryckt i volymprocent: en produkts totala alkoholhalt i volymprocent före eventuell berikning.

17.   verklig alkoholhalt uttryckt i massa: antal kg ren alkohol som finns i 100 kg produkt.

18.   potentiell alkoholhalt uttryckt i massa: antal kg ren alkohol som kan framställas genom utjäsning av det socker som finns i 100 kg av produkten.

19.   total alkoholhalt uttryckt i massa: summan av den verkliga och den potentiella alkoholhalten.

Del V:   Definitioner avseende nöt- och kalvköttssektorn

1.   nötkreatur: levande husdjur av nötkreatur som omfattas av KN-nr ex 0102 10, 0102 90 05 – 0102 90 79.

2.   vuxna nötkreatur: nötkreatur med en levande vikt på mer än 300 kg.

Del VI:   Definitioner avseende mjölk- och mejerisektorn

Vid tillämpningen av tullkvoten för smör med ursprung i Nya Zeeland ska formuleringen ”framställt direkt från mjölk eller grädde” inte utesluta sådant smör som framställts från mjölk eller grädde utan användning av lagrade råvaror, i en enda, sluten och oavbruten process som kan innebära att grädden genomgår ett stadium som koncentrerat mjölkfett och/eller att sådant mjölkfett fraktioneras.

Del VIII:   Definitioner avseende äggsektorn

1.   ägg med skal: fjäderfäägg med skal, färska, konserverade eller kokta, undantaget kläckägg specificerade i 2.

2.   kläckägg: fjäderfäägg för kläckning.

3.   hela produkter: fågelägg utan skal, med eller utan tillsats av socker eller annat sötningsmedel, lämpliga för konsumtion.

4.   delprodukter: fågeläggulor, med eller utan tillsats av socker eller annat sötningsmedel, lämpliga för konsumtion.

Del VIII:   Definitioner avseende sektorn för fjäderfäkött

1.   levande fjäderfä: levande höns, ankor, gäss, kalkoner och pärlhöns med en vikt på över 185 gram.

2.   kycklingar: levande höns, ankor, gäss, kalkoner och pärlhöns med en högsta vikt på 185 gram.

3.   slaktade fjäderfä: döda höns, ankor, gäss, kalkoner och pärlhöns, hela och med eller utan slaktbiprodukter.

4.   härledda produkter:

| a) | produkter enligt punkt a i del XX i bilaga I, |
| --- | --- |

a)

produkter enligt punkt a i del XX i bilaga I,

| b) | produkter enligt punkt b i del XX i bilaga I, utom slaktade fjäderfä och ätbara slaktbiprodukter, så kallade styckningsdelar av fjäderfä, |
| --- | --- |

b)

produkter enligt punkt b i del XX i bilaga I, utom slaktade fjäderfä och ätbara slaktbiprodukter, så kallade styckningsdelar av fjäderfä,

| c) | ätbara slaktbiprodukter enligt punkt b i del XX i bilaga I, |
| --- | --- |

c)

ätbara slaktbiprodukter enligt punkt b i del XX i bilaga I,

| d) | produkter enligt punkt c i del XX i bilaga I, |
| --- | --- |

d)

produkter enligt punkt c i del XX i bilaga I,

| e) | produkter enligt punkt d och e i del XX i bilaga I, |
| --- | --- |

e)

produkter enligt punkt d och e i del XX i bilaga I,

| f) | produkter enligt punkt f i del XX i bilaga I utom produkter enligt KN-nr 1602 och 20. |
| --- | --- |

f)

produkter enligt punkt f i del XX i bilaga I utom produkter enligt KN-nr 1602 och 20.

Del IX:   Definitioner avseende biodlingssektorn

| 1. | honung: det naturliga söta ämne som Apis mellifera-bin bereder av nektar från växter eller av sekret från levande växtdelar eller av exkret av växtsugande insektsarter på de levande växtdelarna, som bina samlar och omvandlar genom att förena dem med egna särskilda ämnen, deponerar, torkar, lagrar och låter utvecklas i vaxkakor.
  Honung kan indelas i följande huvudsorter:






  a) | Beroende på ursprung






  i) | blomhonung eller nektarhonung: honung som kommer från växters nektar. |
| --- | --- | --- | --- |

1.

honung: det naturliga söta ämne som Apis mellifera-bin bereder av nektar från växter eller av sekret från levande växtdelar eller av exkret av växtsugande insektsarter på de levande växtdelarna, som bina samlar och omvandlar genom att förena dem med egna särskilda ämnen, deponerar, torkar, lagrar och låter utvecklas i vaxkakor.

Honung kan indelas i följande huvudsorter:

a)

Beroende på ursprung

i)

blomhonung eller nektarhonung: honung som kommer från växters nektar.

| ii) | bladhonung: honung som huvudsakligen kommer från exkret från sugande insektsarter (Hemiptera) på levande växtdelar eller sekret av levande växtdelar. |
| --- | --- |

ii)

bladhonung: honung som huvudsakligen kommer från exkret från sugande insektsarter (Hemiptera) på levande växtdelar eller sekret av levande växtdelar.

| b) | Beroende på hur den produceras och/eller presenteras






  iii) | honung i vaxkakor: honung som bina förvarat i cellerna i nybyggda vaxkakor utan yngel eller i tunna bottenplattor för vaxkakor enbart gjorda av bivax och som säljs i hela eller delade täckta vaxkakor. |
| --- | --- | --- |

b)

Beroende på hur den produceras och/eller presenteras

iii)

honung i vaxkakor: honung som bina förvarat i cellerna i nybyggda vaxkakor utan yngel eller i tunna bottenplattor för vaxkakor enbart gjorda av bivax och som säljs i hela eller delade täckta vaxkakor.

| iv) | honung i bitar av vaxkakor: honung som innehåller en eller flera bitar av honung i vaxkakor. |
| --- | --- |

iv)

honung i bitar av vaxkakor: honung som innehåller en eller flera bitar av honung i vaxkakor.

| v) | självrunnen honung: honung som fått självrinna ur avtäckta vaxkakor utan yngel. |
| --- | --- |

v)

självrunnen honung: honung som fått självrinna ur avtäckta vaxkakor utan yngel.

| vi) | slungad honung: honung som utvinns genom att centrifugera avtäckta vaxkakor utan yngel. |
| --- | --- |

vi)

slungad honung: honung som utvinns genom att centrifugera avtäckta vaxkakor utan yngel.

| vii) | pressad honung: honung som utvinns genom att under svag värme (högst 45 °C) eller utan värme pressa vaxkakor utan yngel. |
| --- | --- |

vii)

pressad honung: honung som utvinns genom att under svag värme (högst 45 °C) eller utan värme pressa vaxkakor utan yngel.

| viii) | silad honung: honung som utvinns genom att avlägsna främmande oorganiska och organiska ämnen på ett sådant sätt att avsevärda mängder pollen avlägsnas. |
| --- | --- |

viii)

silad honung: honung som utvinns genom att avlägsna främmande oorganiska och organiska ämnen på ett sådant sätt att avsevärda mängder pollen avlägsnas.

bagerihonung: honung som

| a) | är lämplig för industriellt bruk eller som ingrediens i andra livsmedel som därefter bearbetas och |
| --- | --- |

a)

är lämplig för industriellt bruk eller som ingrediens i andra livsmedel som därefter bearbetas och

| b) | kan






  — | ha en främmande smak eller lukt, eller |
| --- | --- | --- |

b)

kan

—

ha en främmande smak eller lukt, eller

| — | ha börjat jäsa eller har jäst, eller |
| --- | --- |

—

ha börjat jäsa eller har jäst, eller

| — | ha överhettats. |
| --- | --- |

—

ha överhettats.

| 2. | Med biodlingsprodukter avses honung, bivax, drottninggelé, propolis eller pollen. |
| --- | --- |

2.

Med biodlingsprodukter avses honung, bivax, drottninggelé, propolis eller pollen.

Onsdagen den 4 juli 2012BILAGA IV

STANDARDKVALITET FÖR RIS OCH SOCKER ENLIGT ARTIKEL 8.1 OCH 8.3

A.   Standardkvalitet för paddyris

Följande gäller för paddyris av standardkvalitet:

| a) | Det ska vara av god och handelsmässig kvalitet och luktfri. |
| --- | --- |

a)

Det ska vara av god och handelsmässig kvalitet och luktfri.

| b) | Vattenhalten ska uppgå till högst 13 %. |
| --- | --- |

b)

Vattenhalten ska uppgå till högst 13 %.

| c) | Det ska ha en avkastning på 63 viktprocent i hela korn av helt slipat ris (med en tolerans på 3 % klippta korn) varav en viktprocent av korn av helt slipat ris som inte är av felfri kvalitet:






  kritaktiga korn av paddyris med andra KN-nummer än 1006 10 27 och 1006 10 98: | 1,5 % |
| --- | --- | --- |
| kritaktiga korn av paddyris med andra KN-nummer än 1006 10 27 och KN 1006 10 98: | 2,0 % |
| rödstrimmiga riskorn | 1,0 % |
| fläckiga riskorn | 0,50 % |
| missfärgade riskorn | 0,25 % |
| gula riskorn | 0,02 % |
| bärnstensgula riskorn | 0,05 % |

c)

Det ska ha en avkastning på 63 viktprocent i hela korn av helt slipat ris (med en tolerans på 3 % klippta korn) varav en viktprocent av korn av helt slipat ris som inte är av felfri kvalitet:

kritaktiga korn av paddyris med andra KN-nummer än 1006 10 27 och 1006 10 98:

1,5 %

kritaktiga korn av paddyris med andra KN-nummer än 1006 10 27 och KN 1006 10 98:

2,0 %

rödstrimmiga riskorn

1,0 %

fläckiga riskorn

0,50 %

missfärgade riskorn

0,25 %

gula riskorn

0,02 %

bärnstensgula riskorn

0,05 %

B.   Standardkvaliteter för socker

I.   Standardkvaliteter för sockerbetor

Betor av standardkvalitet ska ha följande egenskaper:

| a) | De ska vara av god och marknadsmässig kvalitet. |
| --- | --- |

a)

De ska vara av god och marknadsmässig kvalitet.

| b) | De ska ha ett sockerinnehåll på 16 % vid mottagandet. |
| --- | --- |

b)

De ska ha ett sockerinnehåll på 16 % vid mottagandet.

II.   Standardkvalitet för vitsocker

| 1. | Vitsocker av standardkvalitet ska ha följande egenskaper:






  a) | Det ska vara av god, äkta och marknadsmässig kvalitet, torrt, enhetligt kristalliserat och jämnt rinnande. |
| --- | --- | --- |

1.

Vitsocker av standardkvalitet ska ha följande egenskaper:

a)

Det ska vara av god, äkta och marknadsmässig kvalitet, torrt, enhetligt kristalliserat och jämnt rinnande.

| b) | Polarisation: minst 99,7. |
| --- | --- |

b)

Polarisation: minst 99,7.

| c) | Fuktinnehåll: högst 0,06 %. |
| --- | --- |

c)

Fuktinnehåll: högst 0,06 %.

| d) | Innehåll av invertsocker: högst 0,04 %. |
| --- | --- |

d)

Innehåll av invertsocker: högst 0,04 %.

| e) | Antalet enheter som fastställts enligt punkt 2 får inte överstiga 22 sammanlagt, och inte | 15 i fråga om askinnehåll, |
| --- | --- | --- |

e)

Antalet enheter som fastställts enligt punkt 2 får inte överstiga 22 sammanlagt, och inte

15 i fråga om askinnehåll,

| | 9 i fråga om färgtyp fastställd enligt den metod som används vid Institut für landwirtschaftliche Technologie und Zuckerindustrie Braunschweig (nedan kallad Braunschweig-metoden), |
| --- | --- |

9 i fråga om färgtyp fastställd enligt den metod som används vid Institut für landwirtschaftliche Technologie und Zuckerindustrie Braunschweig (nedan kallad Braunschweig-metoden),

| | 6 i fråga om färgning av lösningen, fastställd enligt den metod som används vid International Commission for Uniform Methods of Sugar Analysis (nedan kallad ICUMSA-metoden). |
| --- | --- |

6 i fråga om färgning av lösningen, fastställd enligt den metod som används vid International Commission for Uniform Methods of Sugar Analysis (nedan kallad ICUMSA-metoden).

| 2. | En enhet ska motsvara






  a) | 0,0018 % askinnehåll enligt ICUMSA-metoden vid 28 grader Brix, |
| --- | --- | --- |

2.

En enhet ska motsvara

a)

0,0018 % askinnehåll enligt ICUMSA-metoden vid 28 grader Brix,

| b) | 0,5 färgtypenheter enligt Braunschweig-metoden, |
| --- | --- |

b)

0,5 färgtypenheter enligt Braunschweig-metoden,

| c) | 7,5 enheter lösningsfärgning enligt ICUMSA-metoden. |
| --- | --- |

c)

7,5 enheter lösningsfärgning enligt ICUMSA-metoden.

| 3. | De metoder som används för att fastställa de faktorer som avses i punkt 1 ska vara desamma som används för att fastställa dessa faktorer inom ramen för interventionsåtgärderna. |
| --- | --- |

3.

De metoder som används för att fastställa de faktorer som avses i punkt 1 ska vara desamma som används för att fastställa dessa faktorer inom ramen för interventionsåtgärderna.

III.   Standardkvalitet för råsocker

| 1. | Råsocker av standardkvalitet ska ge ett vitsockerutbyte på 92 %. |
| --- | --- |

1.

Råsocker av standardkvalitet ska ge ett vitsockerutbyte på 92 %.

| 2. | Utbytet för råsocker av betsocker ska beräknas genom att talet för detta sockers polarisationsgrad minskas med






  a) | sockrets procentuella halt av aska multiplicerad med fyra, |
| --- | --- | --- |

2.

Utbytet för råsocker av betsocker ska beräknas genom att talet för detta sockers polarisationsgrad minskas med

a)

sockrets procentuella halt av aska multiplicerad med fyra,

| b) | sockrets procentuella halt av invertsocker multiplicerad med två, |
| --- | --- |

b)

sockrets procentuella halt av invertsocker multiplicerad med två,

| c) | talet 1. |
| --- | --- |

c)

talet 1.

| 3. | Utbytet för råsocker av sockerrör ska beräknas genom att detta sockers polarisationsgrad multiplicerat med två minskas med talet 100. |
| --- | --- |

3.

Utbytet för råsocker av sockerrör ska beräknas genom att detta sockers polarisationsgrad multiplicerat med två minskas med talet 100.

Onsdagen den 4 juli 2012BILAGA V

UNIONSSKALOR FÖR KLASSIFICERING AV SLAKTKROPPAR ENLIGT ARTIKEL 34

A.   Unionsskala för klassificering av slaktkroppar av vuxna nötkreatur

I.   Definitioner

Följande definitioner ska gälla:

1.   slaktkroppar: hela kroppar av slaktade djur, som är avblodade, urtagna och avhudade,

2.   halva slaktkroppar: produkter som erhålls genom en symmetrisk delning av den slaktkropp som avses i 1 genom mitten av varje hals-, bröst-, länd- och korskota och genom bröstbenet och bäckenbensfogen.

II.   Kategorier

Slaktkropparna ska delas in i följande kategorier:

| A: | Slaktkroppar av okastrerade handjur som är yngre än två år. |
| --- | --- |

A:

Slaktkroppar av okastrerade handjur som är yngre än två år.

| B: | Slaktkroppar av andra okastrerade handjur. |
| --- | --- |

B:

Slaktkroppar av andra okastrerade handjur.

| C: | Slaktkroppar av kastrerade handjur. |
| --- | --- |

C:

Slaktkroppar av kastrerade handjur.

| D: | Slaktkroppar av hondjur som har kalvat. |
| --- | --- |

D:

Slaktkroppar av hondjur som har kalvat.

| E: | Slaktkroppar av andra hondjur. |
| --- | --- |

E:

Slaktkroppar av andra hondjur.

III.   Klassificering

Slaktkropparna ska klassificeras genom på varandra följande bedömningar av följande:

| 1. | Konformation enligt följande:
  Slaktkroppsprofilernas utveckling, särskilt vad gäller de väsentliga delarna (lår, rygg, bog)






  Konformationsklass | Beskrivning |
| --- | --- | --- |
| S
  Överlägsen | Alla profiler ytterst konvexa. Exceptionell muskelutveckling (dubbel-muskulös slaktkroppstyp). |
| E
  Utmärkt | Alla profiler konvexa till mycket konvexa. Utmärkt muskelutveckling. |
| U
  Mycket bra | På det hela taget konvexa profiler. Mycket god muskelutveckling. |
| R
  Bra | På det hela taget raka profiler. God muskelutveckling. |
| O
  Godtagbar | Raka till konkava profiler. Genomsnittlig muskelutveckling. |
| P
  Mindre bra | Alla profiler konkava till mycket konkava. Mindre god muskelutveckling. |

1.

Konformation enligt följande:

Slaktkroppsprofilernas utveckling, särskilt vad gäller de väsentliga delarna (lår, rygg, bog)

Konformationsklass

Beskrivning

S

Överlägsen

Alla profiler ytterst konvexa. Exceptionell muskelutveckling (dubbel-muskulös slaktkroppstyp).

E

Utmärkt

Alla profiler konvexa till mycket konvexa. Utmärkt muskelutveckling.

U

Mycket bra

På det hela taget konvexa profiler. Mycket god muskelutveckling.

R

Bra

På det hela taget raka profiler. God muskelutveckling.

O

Godtagbar

Raka till konkava profiler. Genomsnittlig muskelutveckling.

P

Mindre bra

Alla profiler konkava till mycket konkava. Mindre god muskelutveckling.

| 2. | Fettansättning enligt följande definitioner:
  Mängd fett på slakkroppens utsida och i brösthålan.






  Fettansättningsklass | Beskrivning |
| --- | --- | --- |
| 1
  Låg | Ingen till låg fettansättning. |
| 2
  Lätt | Lätt fettansättning, köttet synligt nästan överallt. |
| 3
  Genomsnittlig | Köttet, med undantag för lår och bog, nästan överallt täckt med fett, lätta ansamlingar av fett i brösthålan. |
| 4
  Hög | Köttet täckt av fett men fortfarande delvis synligt på lår och bog, vissa tydliga ansamlingar av fett i brösthålan. |
| 5
  Mycket hög | Hela slaktkroppen täckt av fett; stora ansamlingar i brösthålan. |

2.

Fettansättning enligt följande definitioner:

Mängd fett på slakkroppens utsida och i brösthålan.

Fettansättningsklass

Beskrivning

1

Låg

Ingen till låg fettansättning.

2

Lätt

Lätt fettansättning, köttet synligt nästan överallt.

3

Genomsnittlig

Köttet, med undantag för lår och bog, nästan överallt täckt med fett, lätta ansamlingar av fett i brösthålan.

4

Hög

Köttet täckt av fett men fortfarande delvis synligt på lår och bog, vissa tydliga ansamlingar av fett i brösthålan.

5

Mycket hög

Hela slaktkroppen täckt av fett; stora ansamlingar i brösthålan.

IV.   Presentation

Slaktkroppar och halva slaktkroppar ska ha följande presentation:

| 1. | Utan huvud och utan fötter. Huvudet ska vara avskuret från kroppen vid leden mellan atlaskotan och skallbenet och fötterna ska vara avskurna vid övre eller nedre fotleden. |
| --- | --- |

1.

Utan huvud och utan fötter. Huvudet ska vara avskuret från kroppen vid leden mellan atlaskotan och skallbenet och fötterna ska vara avskurna vid övre eller nedre fotleden.

| 2. | Utan bröst- och bukhålornas organ, med eller utan njurar, njurfett och bäckenfett. |
| --- | --- |

2.

Utan bröst- och bukhålornas organ, med eller utan njurar, njurfett och bäckenfett.

| 3. | Utan könsorgan och dithörande muskler och hos hondjur utan juver eller juverfett. |
| --- | --- |

3.

Utan könsorgan och dithörande muskler och hos hondjur utan juver eller juverfett.

V.   Klassificering och identitetsmärkning

Slakterier som har godkänts enligt artikel 4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 853/2004 (1) ska vidta åtgärder för att säkerställa att alla slaktkroppar eller halva slaktkroppar av vuxna nötkreatur som har slaktats vid dessa slakterier och är försedda med ett kontrollmärke enligt artikel 5.2 jämförd med avsnitt I kapitel III i bilaga I till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 854/2004 (2) klassificeras och identitetsmärks i enligt med unionsskalan.

Medlemsstaterna får bevilja att yttre fett avlägsnas från slaktkropparna eller de halva slaktkropparna före identitetsmärkningen om detta motiveras av fettansättningen.

B.   Unionsskala för klassificering av slaktkroppar av gris

I.   Definition

slaktkroppar: kroppar av slaktade grisar, som är avblodade och urtagna, hela eller delade längs mittlinjen.

II.   Klassificering

Slaktkroppar ska indelas i klasser enligt sitt uppskattade innehåll av magert kött och klassificeras enligt följande:

| Klass | Magert kött som andel av slaktkroppsvikten |
| --- | --- |
| S | 60 % eller mer (3) |
| E | 55 % eller mer |
| U | 50 % eller mer, men mindre är 55 % |
| R | 45 % eller mer, men mindre är 50 % |
| O | 40 % eller mer, men mindre är 45 % |
| P | Mindre än 40 % |

Klass

Magert kött som andel av slaktkroppsvikten

S

60 % eller mer (3)

E

55 % eller mer

U

50 % eller mer, men mindre är 55 %

R

45 % eller mer, men mindre är 50 %

O

40 % eller mer, men mindre är 45 %

P

Mindre än 40 %

III.   Presentation

Slaktkroppar ska presenteras utan tunga, borst, klövar, könsorgan, ister, njurar och mellangärde.

IV.   Innehåll av magert kött

| 1. | Innehållet av magert kött ska bedömas med av kommissionen godkända klassificeringsmetoder. Endast statistiskt utprövade bedömningsmetoder grundade på fysisk mätning av en eller flera anatomiska delar av grisslaktkroppen får godkännas. För att en klassificeringsmetod ska kunna godkännas måste det statistiska felet vid bedömningen underskrida en angiven högsta toleransnivå. |
| --- | --- |

1.

Innehållet av magert kött ska bedömas med av kommissionen godkända klassificeringsmetoder. Endast statistiskt utprövade bedömningsmetoder grundade på fysisk mätning av en eller flera anatomiska delar av grisslaktkroppen får godkännas. För att en klassificeringsmetod ska kunna godkännas måste det statistiska felet vid bedömningen underskrida en angiven högsta toleransnivå.

| 2. | Slaktkropparnas kommersiella värde ska dock inte bestämmas enbart på grundval av deras innehåll av magert kött. |
| --- | --- |

2.

Slaktkropparnas kommersiella värde ska dock inte bestämmas enbart på grundval av deras innehåll av magert kött.

V.   Identifiering av slaktkroppar

Om inte annat har föreskrivits av kommissionen ska klassifierade slaktkroppar identifieras genom märkning i enlighet med unionsskalan.

C.   Unionsskala för klassificering av slaktkroppar av får

I.   Definition

När det gäller begreppen slaktkroppar och halva slaktkroppar ska definitionerna i punkt A.I gälla.

II.   Kategorier

Slaktkropparna ska delas in i följande kategorier:

| A: | Slaktkroppar av får som är yngre än tolv månader. |
| --- | --- |

A:

Slaktkroppar av får som är yngre än tolv månader.

| B: | Slaktkroppar av andra får. |
| --- | --- |

B:

Slaktkroppar av andra får.

III.   Klassificering

| 1. | Slaktkropparna ska klassificeras genom tillämpning av bestämmelserna i punkt A.III med nödvändiga ändringar. Begreppet ”lår” i punkt A.III.1 och på raderna 3 och 4 i tabellen under punkt A.III.2 ska dock ersättas med begreppet ”bakkvartspart”. |
| --- | --- |

1.

Slaktkropparna ska klassificeras genom tillämpning av bestämmelserna i punkt A.III med nödvändiga ändringar. Begreppet ”lår” i punkt A.III.1 och på raderna 3 och 4 i tabellen under punkt A.III.2 ska dock ersättas med begreppet ”bakkvartspart”.

| 2. | Genom undantag från punkt 1 får kommissionen genom en genomförandeakt, utan tillämpning av artikel 323, tillåta medlemsstaterna att för lamm med en slaktkroppsvikt under 13 kg använda klassificeringskriterierna









  a) | slaktkroppsvikt, |
| --- | --- | --- |

2.

a)

slaktkroppsvikt,

| b) | köttets färg, |
| --- | --- |

b)

köttets färg,

| c) | fettansättning. [Ändr. 42] |
| --- | --- |

c)

fettansättning. [Ändr. 42]

IV.   Presentation

Slaktkroppar och halva slaktkroppar ska presenteras utan huvud (avskilt vid leden mellan atlaskotan och skallbenet), fötter (avskilda vid övre eller nedre fotleden), svans (avskild mellan sjätte och sjunde svanskotan), juver, könsdelar, lever och organpaket. Njurar och njurfett inkluderas i slaktkroppen.

V.   Identifiering av slaktkroppar

Klassificerade slaktkroppar och halva slaktkroppar ska identifieras genom märkning i enlighet med unionsskalan.

---

(1)  EUT L 139, 30.4.2004, s. 55.

(2)  EUT L 139, 30.4.2004, s. 206.

(3)  [Medlemsstaterna får införa en särskild klass för 60 % eller mer magert kött, angiven med bokstaven S, för grisar som har slaktats på deras territorium.]

Onsdagen den 4 juli 2012BILAGA VI

NATIONELLA OCH REGIONALA KVOTER FÖR PRODUKTION AV SOCKER, ISOGLUKOS OCH INULINSIRAP ENLIGT ARTIKEL 50

från och med regleringsåret 2010/11 ska följande gälla

| (ton) |
| --- |
| Medlemsstater eller regioner
  (1) | Socker
  (2) | Isoglukos
  (3) | Inulinsirap
  (4) |
| Belgien | 676 235,0 | 114 580,2 | 0 |
| Bulgarien | 0 | 89 198,0 | |
| Tjeckien | 372 459,3 | | |
| Danmark | 372 383,0 | | |
| Tyskland | 2 898 255,7 | 56 638,2 | |
| Irland | 0 | | |
| Grekland | 158 702,0 | 0 | |
| Spanien | 498 480,2 | 53 810,2 | |
| Frankrike (utom de utomeuropeiska departementen) | 3 004 811,15 | | 0 |
| De franska utomeuropeiska departementen | 432 220,05 | | |
| Italien | 508 379,0 | 32 492,5 | |
| Lettland | 0 | | |
| Litauen | 90 252,0 | | |
| Ungern | 105 420,0 | 220 265,8 | |
| Nederländerna | 804 888,0 | 0 | 0 |
| Österrike | 351 027,4 | | |
| Polen | 1 405 608,1 | 42 861,4 | |
| Portugal (fastlandet) | 0 | 12 500,0 | |
| Autonoma regionen Azorerna | 9 953,0 | | |
| Rumänien | 104 688,8 | 0 | |
| Slovenien | 0 | | |
| Slovakien | 112 319,5 | 68 094,5 | |
| Finland | 80 999,0 | 0 | |
| Sverige | 293 186,0 | | |
| Förenade Kungariket | 1 056 474,0 | 0 | |
| TOTALT | 13 336 741,2 | 690 440,8 | 0 |

(ton)

Medlemsstater eller regioner

(1)

Socker

(2)

Isoglukos

(3)

Inulinsirap

(4)

Belgien

676 235,0

114 580,2

0

Bulgarien

0

89 198,0

Tjeckien

372 459,3

Danmark

372 383,0

Tyskland

2 898 255,7

56 638,2

Irland

0

Grekland

158 702,0

0

Spanien

498 480,2

53 810,2

Frankrike (utom de utomeuropeiska departementen)

3 004 811,15

0

De franska utomeuropeiska departementen

432 220,05

Italien

508 379,0

32 492,5

Lettland

0

Litauen

90 252,0

Ungern

105 420,0

220 265,8

Nederländerna

804 888,0

0

0

Österrike

351 027,4

Polen

1 405 608,1

42 861,4

Portugal (fastlandet)

0

12 500,0

Autonoma regionen Azorerna

9 953,0

Rumänien

104 688,8

0

Slovenien

0

Slovakien

112 319,5

68 094,5

Finland

80 999,0

0

Sverige

293 186,0

Förenade Kungariket

1 056 474,0

0

TOTALT

13 336 741,2

690 440,8

0

Onsdagen den 4 juli 2012BILAGA VII

NÄRMARE FÖRESKRIFTER FÖR ÖVERFÖRINGAR AV SOCKER- ELLER ISOGLUKOSKVOTER ENLIGT ARTIKEL 53

I

Vid tillämpning av denna bilaga avses med

a)   sammanslagning av företag: att sammanföra två eller flera företag till ett enda företag,

b)   överlåtelse av ett företag: överföring eller övertagande av tillgångar som tillhör ett företag, vilket har tilldelats kvoter, till fördel för ett eller flera andra företag,

c)   överlåtelse av en fabrik: överföring av äganderätten till en teknisk enhet, inklusive hela den anläggning som behövs för att tillverka produkten i fråga, till ett eller flera företag, som helt eller delvis övertar produktionen hos det företag som överför sin äganderätt,

d)   arrendering av en fabrik: arrendeavtal för en teknisk enhet som arrendatorn avser att driva, inklusive hela den anläggning som behövs för tillverkning av socker, som ingås för minst tre på varandra följande regleringsår och som parterna förbinder sig att inte säga upp före utgången av det tredje året, med ett företag som är etablerat inom samma medlemsstat som fabriken i fråga, förutsatt att företaget som arrenderar nämnda enhet efter det att arrendeavtalet börjat gälla kan betraktas som ett enbart sockerproducerande företag beträffande hela sin produktion.

II

| 1. | I händelse av en sammanslagning eller överlåtelse av sockerproducerande företag och i händelse av överlåtelse av sockerfabriker ska kvoterna, utan att det påverkar tillämpningen av punkt 2, ändras enligt följande:






  a) | Vid en sammanslagning av sockerproducerande företag ska medlemsstaterna tilldela det företag som skapas genom sammanslagningen en kvot som är lika med summan av de kvoter som företagen hade tilldelats före sammanslagningen. |
| --- | --- | --- |

1.

I händelse av en sammanslagning eller överlåtelse av sockerproducerande företag och i händelse av överlåtelse av sockerfabriker ska kvoterna, utan att det påverkar tillämpningen av punkt 2, ändras enligt följande:

a)

Vid en sammanslagning av sockerproducerande företag ska medlemsstaterna tilldela det företag som skapas genom sammanslagningen en kvot som är lika med summan av de kvoter som företagen hade tilldelats före sammanslagningen.

| b) | Vid överlåtelse av ett sockerproducerande företag ska medlemsstaten tilldela mottagaren det överlåtna företagets kvot för sockerproduktion. Om det finns mer än en mottagare ska fördelningen göras i proportion till den sockerproduktion som var och en av dem tar över. |
| --- | --- |

b)

Vid överlåtelse av ett sockerproducerande företag ska medlemsstaten tilldela mottagaren det överlåtna företagets kvot för sockerproduktion. Om det finns mer än en mottagare ska fördelningen göras i proportion till den sockerproduktion som var och en av dem tar över.

| c) | Vid en överlåtelse av en sockerfabrik ska medlemsstaten minska kvoten för det överlåtande företaget och öka kvoten för mottagande företag i proportion till den produktion som vart och ett av företagen tar över. |
| --- | --- |

c)

Vid en överlåtelse av en sockerfabrik ska medlemsstaten minska kvoten för det överlåtande företaget och öka kvoten för mottagande företag i proportion till den produktion som vart och ett av företagen tar över.

| 2. | Om några av de sockerbets- eller sockerrörsodlare som direkt berörs av någon av de transaktioner som avses i punkt 1 uttryckligen tillkännager sin önskan att leverera sina betor eller sockerrör till ett sockerproducerande företag som inte är part i dessa transaktioner, kan medlemsstaten genomföra fördelningen av kvoter på grundval av den produktion som tas över av det företag till vilket de avser att leverera sina betor eller sockerrör. |
| --- | --- |

2.

Om några av de sockerbets- eller sockerrörsodlare som direkt berörs av någon av de transaktioner som avses i punkt 1 uttryckligen tillkännager sin önskan att leverera sina betor eller sockerrör till ett sockerproducerande företag som inte är part i dessa transaktioner, kan medlemsstaten genomföra fördelningen av kvoter på grundval av den produktion som tas över av det företag till vilket de avser att leverera sina betor eller sockerrör.

| 3. | I händelse av nedläggning under andra förhållanden än de som avses i punkt 1 får medlemsstaten tilldela ett eller flera sockerproducerande företag den del av kvoten som berörs av nedläggningen; nedläggningen kan gälla






  a) | ett sockerproducerande företag, |
| --- | --- | --- |

3.

I händelse av nedläggning under andra förhållanden än de som avses i punkt 1 får medlemsstaten tilldela ett eller flera sockerproducerande företag den del av kvoten som berörs av nedläggningen; nedläggningen kan gälla

a)

ett sockerproducerande företag,

| b) | en eller flera anläggningar som ingår i ett sockerproducerande företag. |
| --- | --- |

b)

en eller flera anläggningar som ingår i ett sockerproducerande företag.

Även i de fall som avses i punkt b i första stycket kan medlemsstaten, om några av de berörda odlarna uttryckligen tillkännager sin önskan att leverera sina betor eller sockerrör till ett bestämt sockerproducerande företag, tilldela det företag till vilket de avser att leverera sina produkter en kvot som står i proportion till den kvantitet som odlarna vill leverera till företaget.

| 4. | Om det undantag som avses i artikel 43.6 åberopas kan medlemsstaten kräva att de betodlare och sockerföretag som berörs av avvikelsen inkluderar särskilda bestämmelser i sina branschavtal, som gör det möjligt för medlemsstaten att tillämpa punkterna 2 och 3 i detta avsnitt. |
| --- | --- |

4.

Om det undantag som avses i artikel 43.6 åberopas kan medlemsstaten kräva att de betodlare och sockerföretag som berörs av avvikelsen inkluderar särskilda bestämmelser i sina branschavtal, som gör det möjligt för medlemsstaten att tillämpa punkterna 2 och 3 i detta avsnitt.

| 5. | Om en fabrik som tillhör ett sockerproducerande företag utarrenderas kan medlemsstaten minska kvoten för det företag som arrenderar ut fabriken och överföra denna del av kvoten på det företag som arrenderar fabriken i avsikt att producera socker där.
  Om arrendet upphör inom den period på tre regleringsår som avses i punkt I d ska den justering av kvoten som gjorts enligt första stycket i denna punkt återkallas retroaktivt av medlemsstaten till den dag då arrendet började löpa. Om avtalet emellertid upphör på grund av force majeure ska medlemsstaten inte vara förpliktigad att återkalla justeringen. |
| --- | --- |

5.

Om en fabrik som tillhör ett sockerproducerande företag utarrenderas kan medlemsstaten minska kvoten för det företag som arrenderar ut fabriken och överföra denna del av kvoten på det företag som arrenderar fabriken i avsikt att producera socker där.

Om arrendet upphör inom den period på tre regleringsår som avses i punkt I d ska den justering av kvoten som gjorts enligt första stycket i denna punkt återkallas retroaktivt av medlemsstaten till den dag då arrendet började löpa. Om avtalet emellertid upphör på grund av force majeure ska medlemsstaten inte vara förpliktigad att återkalla justeringen.

| 6. | Om ett sockerproducerande företag inte längre kan garantera att det kan fullgöra sina skyldigheter enligt unionslagstiftningen gentemot berörda sockerbets- eller sockerrörsodlare, och om de behöriga myndigheterna i den berörda medlemsstaten har fastlagt att så är fallet, kan medlemsstaten för ett eller flera regleringsår överföra den del av kvoterna som berörs till ett eller flera sockerproducerande företag i proportion till storleken på den produktion de tar över. |
| --- | --- |

6.

Om ett sockerproducerande företag inte längre kan garantera att det kan fullgöra sina skyldigheter enligt unionslagstiftningen gentemot berörda sockerbets- eller sockerrörsodlare, och om de behöriga myndigheterna i den berörda medlemsstaten har fastlagt att så är fallet, kan medlemsstaten för ett eller flera regleringsår överföra den del av kvoterna som berörs till ett eller flera sockerproducerande företag i proportion till storleken på den produktion de tar över.

| 7. | Om en medlemsstat ger ett sockerproducerande företag pris- och avsättningsgarantier avseende bearbetning av sockerbetor till etylalkohol, kan medlemsstaten i samförstånd med företaget och de berörda sockerbetsodlarna överföra hela eller en del av kvoterna för sockertillverkning till ett eller flera andra företag för ett eller flera regleringsår. |
| --- | --- |

7.

Om en medlemsstat ger ett sockerproducerande företag pris- och avsättningsgarantier avseende bearbetning av sockerbetor till etylalkohol, kan medlemsstaten i samförstånd med företaget och de berörda sockerbetsodlarna överföra hela eller en del av kvoterna för sockertillverkning till ett eller flera andra företag för ett eller flera regleringsår.

III

Vid sammanslagning eller överlåtelse av isoglukosproducerande företag eller överlåtelse av en isoglukosproducerande fabrik får medlemsstaten fördela de berörda kvoterna för produktion av isoglukos till ett eller flera andra företag, vare sig de redan har en produktionskvot eller inte.

IV

Åtgärder enligt avsnitten II och III kan endast vidtas om

| a) | hänsyn har tagits till alla berörda parters intressen, |
| --- | --- |

a)

hänsyn har tagits till alla berörda parters intressen,

| b) | den berörda medlemsstaten anser att dessa åtgärder kan förbättra sockerbets-, sockerrörs- och sockerproduktionssektorernas struktur, |
| --- | --- |

b)

den berörda medlemsstaten anser att dessa åtgärder kan förbättra sockerbets-, sockerrörs- och sockerproduktionssektorernas struktur,

| c) | de gäller företag etablerade inom de territorier som kvoterna i bilaga VI avser. |
| --- | --- |

c)

de gäller företag etablerade inom de territorier som kvoterna i bilaga VI avser.

V

Om sammanslagningen eller överlåtelsen sker mellan den 1 oktober och den 30 april det följande året ska bestämmelserna i avsnitten II och III gälla för det innevarande regleringsåret.

Om sammanslagningen eller överlåtelsen sker mellan den 1 maj och den 30 september samma år ska bestämmelserna i avsnitten II och III gälla för det påföljande regleringsåret.

VI

Vid tillämpningen av avsnitten II och III ska medlemsstaterna underrätta kommissionen om de justerade kvoterna inom 15 dagar efter utgången av de perioder som anges i avsnitt V.

Onsdagen den 4 juli 2012BILAGA VIII

NATIONELLA KVOTER FÖR PRODUKTION AV MJÖLK OCH ANDRA MJÖLKPRODUKTER ENLIGT ARTIKEL 59

(Kvantiteter (i ton) per tolvmånadersperiod och medlemsstat:)

| Medlemsstat | 2008/09 | 2009/10 | 2010/11 | 2011/12 | 2012/13 | 2013/14 | 2014/15 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgien | 3 427 288,740 | 3 461 561,627 | 3 496 177,244 | 3 531 139,016 | 3 566 450,406 | 3 602 114,910 | 3 602 114,910 |
| Bulgarien | 998 580,000 | 1 008 565,800 | 1 018 651,458 | 1 028 837,973 | 1 039 126,352 | 1 049 517,616 | 1 049 517,616 |
| Tjeckien | 2 792 689,620 | 2 820 616,516 | 2 848 822,681 | 2 877 310,908 | 2 906 084,017 | 2 935 144,857 | 2 935 144,857 |
| Danmark | 4 612 619,520 | 4 658 745,715 | 4 705 333,172 | 4 752 386,504 | 4 799 910,369 | 4 847 909,473 | 4 847 909,473 |
| Tyskland | 28 847 420,391 | 29 135 894,595 | 29 427 253,541 | 29 721 526,076 | 30 018 741,337 | 30 318 928,750 | 30 318 928,750 |
| Estland | 659 295,360 | 665 888,314 | 672 547,197 | 679 272,669 | 686 065,395 | 692 926,049 | 692 926,049 |
| Irland | 5 503 679,280 | 5 558 716,073 | 5 614 303,234 | 5 670 446,266 | 5 727 150,729 | 5 784 422,236 | 5 784 422,236 |
| Grekland | 836 923,260 | 845 292,493 | 853 745,418 | 862 282,872 | 870 905,700 | 879 614,757 | 879 614,757 |
| Spanien | 6 239 289,000 | 6 301 681,890 | 6 364 698,709 | 6 428 345,696 | 6 492 629,153 | 6 557 555,445 | 6 557 555,445 |
| Frankrike | 25 091 321,700 | 25 342 234,917 | 25 595 657,266 | 25 851 613,839 | 26 110 129,977 | 26 371 231,277 | 26 371 231,277 |
| Italien | 10 740 661,200 | 11 288 542,866 | 11 288 542,866 | 11 288 542,866 | 11 288 542,866 | 11 288 542,866 | 11 288 542,866 |
| Cypern | 148 104,000 | 149 585,040 | 151 080,890 | 152 591,699 | 154 117,616 | 155 658,792 | 155 658,792 |
| Lettland | 743 220,960 | 750 653,170 | 758 159,701 | 765 741,298 | 773 398,711 | 781 132,698 | 781 132,698 |
| Litauen | 1 738 935,780 | 1 756 325,138 | 1 773 888,389 | 1 791 627,273 | 1 809 543,546 | 1 827 638,981 | 1 827 638,981 |
| Luxemburg | 278 545,680 | 281 331,137 | 284 144,448 | 286 985,893 | 289 855,752 | 292 754,310 | 292 754,310 |
| Ungern | 2 029 861,200 | 2 050 159,812 | 2 070 661,410 | 2 091 368,024 | 2 112 281,704 | 2 133 404,521 | 2 133 404,521 |
| Malta | 49 671,960 | 50 168,680 | 50 670,366 | 51 177,070 | 51 688,841 | 52 205,729 | 52 205,729 |
| Nederländerna | 11 465 630,280 | 11 580 286,583 | 11 696 089,449 | 11 813 050,343 | 11 931 180,847 | 12 050 492,655 | 12 050 492,655 |
| Österrike | 2 847 478,469 | 2 875 953,254 | 2 904 712,786 | 2 933 759,914 | 2 963 097,513 | 2 992 728,488 | 2 992 728,488 |
| Polen | 9 567 745,860 | 9 663 423,319 | 9 760 057,552 | 9 857 658,127 | 9 956 234,709 | 10 055 797,056 | 10 055 797,056 |
| Portugal | 1 987 521,000 | 2 007 396,210 | 2 027 470,172 | 2 047 744,874 | 2 068 222,323 | 2 088 904,546 | 2 088 904,546 |
| Rumänien | 3 118 140,000 | 3 149 321,400 | 3 180 814,614 | 3 212 622,760 | 3 244 748,988 | 3 277 196,478 | 3 277 196,478 |
| Slovenien | 588 170,760 | 594 052,468 | 599 992,992 | 605 992,922 | 612 052,851 | 618 173,380 | 618 173,380 |
| Slovakien | 1 061 603,760 | 1 072 219,798 | 1 082 941,996 | 1 093 771,416 | 1 104 709,130 | 1 115 756,221 | 1 115 756,221 |
| Finland | 2 491 930,710 | 2 516 850,017 | 2 542 018,517 | 2 567 438,702 | 2 593 113,089 | 2 619 044,220 | 2 619 044,220 |
| Sverige | 3 419 595,900 | 3 453 791,859 | 3 488 329,778 | 3 523 213,075 | 3 558 445,206 | 3 594 029,658 | 3 594 029,658 |
| Förenade kungariket | 15 125 168,940 | 15 276 420,629 | 15 429 184,836 | 15 583 476,684 | 15 739 311,451 | 15 896 704,566 | 15 896 704,566 |

Medlemsstat

2008/09

2009/10

2010/11

2011/12

2012/13

2013/14

2014/15

Belgien

3 427 288,740

3 461 561,627

3 496 177,244

3 531 139,016

3 566 450,406

3 602 114,910

3 602 114,910

Bulgarien

998 580,000

1 008 565,800

1 018 651,458

1 028 837,973

1 039 126,352

1 049 517,616

1 049 517,616

Tjeckien

2 792 689,620

2 820 616,516

2 848 822,681

2 877 310,908

2 906 084,017

2 935 144,857

2 935 144,857

Danmark

4 612 619,520

4 658 745,715

4 705 333,172

4 752 386,504

4 799 910,369

4 847 909,473

4 847 909,473

Tyskland

28 847 420,391

29 135 894,595

29 427 253,541

29 721 526,076

30 018 741,337

30 318 928,750

30 318 928,750

Estland

659 295,360

665 888,314

672 547,197

679 272,669

686 065,395

692 926,049

692 926,049

Irland

5 503 679,280

5 558 716,073

5 614 303,234

5 670 446,266

5 727 150,729

5 784 422,236

5 784 422,236

Grekland

836 923,260

845 292,493

853 745,418

862 282,872

870 905,700

879 614,757

879 614,757

Spanien

6 239 289,000

6 301 681,890

6 364 698,709

6 428 345,696

6 492 629,153

6 557 555,445

6 557 555,445

Frankrike

25 091 321,700

25 342 234,917

25 595 657,266

25 851 613,839

26 110 129,977

26 371 231,277

26 371 231,277

Italien

10 740 661,200

11 288 542,866

11 288 542,866

11 288 542,866

11 288 542,866

11 288 542,866

11 288 542,866

Cypern

148 104,000

149 585,040

151 080,890

152 591,699

154 117,616

155 658,792

155 658,792

Lettland

743 220,960

750 653,170

758 159,701

765 741,298

773 398,711

781 132,698

781 132,698

Litauen

1 738 935,780

1 756 325,138

1 773 888,389

1 791 627,273

1 809 543,546

1 827 638,981

1 827 638,981

Luxemburg

278 545,680

281 331,137

284 144,448

286 985,893

289 855,752

292 754,310

292 754,310

Ungern

2 029 861,200

2 050 159,812

2 070 661,410

2 091 368,024

2 112 281,704

2 133 404,521

2 133 404,521

Malta

49 671,960

50 168,680

50 670,366

51 177,070

51 688,841

52 205,729

52 205,729

Nederländerna

11 465 630,280

11 580 286,583

11 696 089,449

11 813 050,343

11 931 180,847

12 050 492,655

12 050 492,655

Österrike

2 847 478,469

2 875 953,254

2 904 712,786

2 933 759,914

2 963 097,513

2 992 728,488

2 992 728,488

Polen

9 567 745,860

9 663 423,319

9 760 057,552

9 857 658,127

9 956 234,709

10 055 797,056

10 055 797,056

Portugal

1 987 521,000

2 007 396,210

2 027 470,172

2 047 744,874

2 068 222,323

2 088 904,546

2 088 904,546

Rumänien

3 118 140,000

3 149 321,400

3 180 814,614

3 212 622,760

3 244 748,988

3 277 196,478

3 277 196,478

Slovenien

588 170,760

594 052,468

599 992,992

605 992,922

612 052,851

618 173,380

618 173,380

Slovakien

1 061 603,760

1 072 219,798

1 082 941,996

1 093 771,416

1 104 709,130

1 115 756,221

1 115 756,221

Finland

2 491 930,710

2 516 850,017

2 542 018,517

2 567 438,702

2 593 113,089

2 619 044,220

2 619 044,220

Sverige

3 419 595,900

3 453 791,859

3 488 329,778

3 523 213,075

3 558 445,206

3 594 029,658

3 594 029,658

Förenade kungariket

15 125 168,940

15 276 420,629

15 429 184,836

15 583 476,684

15 739 311,451

15 896 704,566

15 896 704,566

Onsdagen den 4 juli 2012BILAGA IX

REFERENSFETTHALT ENLIGT ARTIKEL 63

| Medlemsstat | g/kg |
| --- | --- |
| Belgien | 36,91 |
| Bulgarien | 39,10 |
| Tjeckien | 42,10 |
| Danmark | 43,68 |
| Tyskland | 40,11 |
| Estland | 43,10 |
| Grekland | 36,10 |
| Spanien | 36,37 |
| Frankrike | 39,48 |
| Irland | 35,81 |
| Italien | 36,88 |
| Cypern | 34,60 |
| Lettland | 40,70 |
| Litauen | 39,90 |
| Luxemburg | 39,17 |
| Ungern | 38,50 |
| Nederländerna | 42,36 |
| Österrike | 40,30 |
| Polen | 39,00 |
| Portugal | 37,30 |
| Rumänien | 38,50 |
| Slovenien | 41,30 |
| Slovakien | 37,10 |
| Finland | 43,40 |
| Sverige | 43,40 |
| Förenade Kungariket | 39,70 |

Medlemsstat

g/kg

Belgien

36,91

Bulgarien

39,10

Tjeckien

42,10

Danmark

43,68

Tyskland

40,11

Estland

43,10

Grekland

36,10

Spanien

36,37

Frankrike

39,48

Irland

35,81

Italien

36,88

Cypern

34,60

Lettland

40,70

Litauen

39,90

Luxemburg

39,17

Ungern

38,50

Nederländerna

42,36

Österrike

40,30

Polen

39,00

Portugal

37,30

Rumänien

38,50

Slovenien

41,30

Slovakien

37,10

Finland

43,40

Sverige

43,40

Förenade Kungariket

39,70

Onsdagen den 4 juli 2012BILAGA X

BUDGET FÖR STÖDPROGRAM ENLIGT ARTIKEL 136.1

| I 1000 EUR |
| --- |
| Budgetår | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Från och med 2014 |
| BG | 15 608 | 21 234 | 22 022 | 27 077 | 26 742 | 26 762 |
| CZ | 2 979 | 4 076 | 4 217 | 5 217 | 5 151 | 5 155 |
| DE | 22 891 | 30 963 | 32 190 | 39 341 | 38 867 | 38 895 |
| EL | 14 286 | 19 167 | 19 840 | 24 237 | 23 945 | 23 963 |
| ES | 213 820 | 284 219 | 279 038 | 358 000 | 352 774 | 353 081 |
| FR | 171 909 | 226 814 | 224 055 | 284 299 | 280 311 | 280 545 |
| IT (1) | 238 223 | 298 263 | 294 135 | 341 174 | 336 736 | 336 997 |
| CY | 2 749 | 3 704 | 3 801 | 4 689 | 4 643 | 4 646 |
| LT | 30 | 37 | 45 | 45 | 45 | 45 |
| LU | 344 | 467 | 485 | 595 | 587 | 588 |
| HU | 16 816 | 23 014 | 23 809 | 29 455 | 29 081 | 29 103 |
| MT | 232 | 318 | 329 | 407 | 401 | 402 |
| AT | 8 038 | 10 888 | 11 313 | 13 846 | 13 678 | 13 688 |
| PT | 37 802 | 51 627 | 53 457 | 65 989 | 65 160 | 65 208 |
| RO | 42 100 | 42 100 | 42 100 | 42 100 | 42 100 | 42 100 |
| SI | 3 522 | 3 770 | 3 937 | 5 119 | 5 041 | 5 045 |
| SK | 2 938 | 4 022 | 4 160 | 5 147 | 5 082 | 5 085 |
| UK | 0 | 61 | 67 | 124 | 120 | 120 |

I 1000 EUR

Budgetår

2009

2010

2011

2012

2013

Från och med 2014

BG

15 608

21 234

22 022

27 077

26 742

26 762

CZ

2 979

4 076

4 217

5 217

5 151

5 155

DE

22 891

30 963

32 190

39 341

38 867

38 895

EL

14 286

19 167

19 840

24 237

23 945

23 963

ES

213 820

284 219

279 038

358 000

352 774

353 081

FR

171 909

226 814

224 055

284 299

280 311

280 545

IT (1)

238 223

298 263

294 135

341 174

336 736

336 997

CY

2 749

3 704

3 801

4 689

4 643

4 646

LT

30

37

45

45

45

45

LU

344

467

485

595

587

588

HU

16 816

23 014

23 809

29 455

29 081

29 103

MT

232

318

329

407

401

402

AT

8 038

10 888

11 313

13 846

13 678

13 688

PT

37 802

51 627

53 457

65 989

65 160

65 208

RO

42 100

42 100

42 100

42 100

42 100

42 100

SI

3 522

3 770

3 937

5 119

5 041

5 045

SK

2 938

4 022

4 160

5 147

5 082

5 085

UK

0

61

67

124

120

120

---

(1)  De nationella taken för Italien i bilaga VIII till förordning (EG) nr 73/2009 för åren 2008, 2009 och 2010 ska minskas med 20 miljoner EUR och dessa belopp har införts i budgetbeloppen för Italien för budgetåren 2009, 2010 och 2011 enligt denna tabell.

Onsdagen den 4 juli 2012BILAGA XI

INTERNATIONELLA ORGANISATIONER SOM AVSES I ARTIKEL 159.3

| — | Codex Alimentarius |
| --- | --- |

—

Codex Alimentarius

| — | Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa |
| --- | --- |

—

Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa

Onsdagen den 4 juli 2012BILAGA XII

DEFINITIONER, BETECKNINGAR OCH VARUBETECKNING AVSEENDE PRODUKTER ENLIGT ARTIKEL 163

I denna bilaga avses med varubeteckning det namn under vilket ett livsmedel säljs enligt artikel 5.1 i direktiv 2000/13/EG.

Del I.   Kött av nötkreatur som är tolv månader eller yngre

I.   DEFINITION

I denna del av den här bilagan avses med kött slaktkroppar, kött, även urbenat, och slakteriprodukter, även styckade, som är avsedda som livsmedel och härrör från nötkreatur som är tolv månader eller yngre, i färskt, fryst eller djupfryst tillstånd, även emballerat eller förpackat.

Vid slakten ska aktörerna under översyn av den behöriga myndigheten klassificera varje nötkreatur som är tolv månader eller yngre i en av följande två kategorier:

| A. | : | Kategori V | : | nötkreatur som är åtta månader eller yngre.
  Bokstavsbeteckning för kategorin: V |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| B. | : | Kategori Z | : | nötkreatur som är äldre än åtta månader men högst tolv månader.
  Bokstavsbeteckning för kategorin: Z |

A.

:

Kategori V

:

nötkreatur som är åtta månader eller yngre.

Bokstavsbeteckning för kategorin: V

B.

:

Kategori Z

:

nötkreatur som är äldre än åtta månader men högst tolv månader.

Bokstavsbeteckning för kategorin: Z

II.   VARUBETECKNINGAR

| 1. | Kött av nötkreatur som är tolv månader eller yngre får endast saluföras i medlemsstaterna under den eller de för varje medlemsstat fastställda varubeteckningar enligt följande:






  A. | Kött av nötkreatur som är åtta månader eller yngre [(Bokstavsbeteckning för kategorin: V)]:







  Saluföringsland | Varubeteckning |
| --- | --- | --- | --- |
| Belgien | veau, viande de veau/kalfsvlees/Kalbfleisch |
| Bulgarien | месо от малки телета |
| Tjeckien | Telecí |
| Danmark | Lyst kalvekød |
| Tyskland | Kalbfleisch |
| Estland | Vasikaliha |
| Grekland | μοσχάρι γάλακτος |
| Spanien | Ternera blanca, carne de ternera blanca |
| Frankrike | veau, viande de veau |
| Irland | Veal |
| Italien | vitello, carne di vitello |
| Cypern | μοσχάρι γάλακτος |
| Lettland | Teļa gaļa |
| Litauen | Veršiena |
| Luxemburg | veau, viande de veau/Kalbfleisch |
| Ungern | Borjúhús |
| Malta | Vitella |
| Nederländerna | Kalfsvlees |
| Österrike | Kalbfleisch |
| Polen | Cielęcina |
| Portugal | Vitela |
| Rumänien | carne de vițel |
| Slovenien | Teletina |
| Slovakien | Teľacie mäso |
| Finland | vaalea vasikanliha/ljust kalvkött |
| Sverige | ljust kalvkött |
| Förenade Kungariket | Veal |

1.

Kött av nötkreatur som är tolv månader eller yngre får endast saluföras i medlemsstaterna under den eller de för varje medlemsstat fastställda varubeteckningar enligt följande:

A.

Kött av nötkreatur som är åtta månader eller yngre [(Bokstavsbeteckning för kategorin: V)]:

Saluföringsland

Varubeteckning

Belgien

veau, viande de veau/kalfsvlees/Kalbfleisch

Bulgarien

месо от малки телета

Tjeckien

Telecí

Danmark

Lyst kalvekød

Tyskland

Kalbfleisch

Estland

Vasikaliha

Grekland

μοσχάρι γάλακτος

Spanien

Ternera blanca, carne de ternera blanca

Frankrike

veau, viande de veau

Irland

Veal

Italien

vitello, carne di vitello

Cypern

μοσχάρι γάλακτος

Lettland

Teļa gaļa

Litauen

Veršiena

Luxemburg

veau, viande de veau/Kalbfleisch

Ungern

Borjúhús

Malta

Vitella

Nederländerna

Kalfsvlees

Österrike

Kalbfleisch

Polen

Cielęcina

Portugal

Vitela

Rumänien

carne de vițel

Slovenien

Teletina

Slovakien

Teľacie mäso

Finland

vaalea vasikanliha/ljust kalvkött

Sverige

ljust kalvkött

Förenade Kungariket

Veal

| B. | Kött av nötkreatur som är äldre än åtta månader men högst tolv månader [(Bokstavsbeteckning för kategorin: Z)]:







  Saluföringsland | Varubeteckning |
| --- | --- | --- |
| Belgien | jeune bovin, viande de jeune bovin/jongrundvlees/Jungrindfleisch |
| Bulgarien | Телешко месо |
| Tjeckien | hovězí maso z mladého skotu |
| Danmark | Kalvekød |
| Tyskland | Jungrindfleisch |
| Estland | noorloomaliha |
| Grekland | νεαρό μοσχάρι |
| Spanien | Ternera, carne de ternera |
| Frankrike | jeune bovin, viande de jeune bovin |
| Irland | rosé veal |
| Italien | vitellone, carne di vitellone |
| Cypern | νεαρό μοσχάρι |
| Lettland | jaunlopa gaļa |
| Litauen | Jautiena |
| Luxemburg | jeune bovin, viande de jeune bovin/Jungrindfleisch |
| Ungern | Növendék marha húsa |
| Malta | Vitellun |
| Nederländerna | rosé kalfsvlees |
| Österrike | Jungrindfleisch |
| Polen | młoda wołowina |
| Portugal | Vitelão |
| Rumänien | carne de tineret bovin |
| Slovenien | meso težjih telet |
| Slovakien | mäso z mladého dobytka |
| Finland | vasikanliha/kalvkött |
| Sverige | Kalvkött |
| Förenade Kungariket | Beef |

B.

Kött av nötkreatur som är äldre än åtta månader men högst tolv månader [(Bokstavsbeteckning för kategorin: Z)]:

Saluföringsland

Varubeteckning

Belgien

jeune bovin, viande de jeune bovin/jongrundvlees/Jungrindfleisch

Bulgarien

Телешко месо

Tjeckien

hovězí maso z mladého skotu

Danmark

Kalvekød

Tyskland

Jungrindfleisch

Estland

noorloomaliha

Grekland

νεαρό μοσχάρι

Spanien

Ternera, carne de ternera

Frankrike

jeune bovin, viande de jeune bovin

Irland

rosé veal

Italien

vitellone, carne di vitellone

Cypern

νεαρό μοσχάρι

Lettland

jaunlopa gaļa

Litauen

Jautiena

Luxemburg

jeune bovin, viande de jeune bovin/Jungrindfleisch

Ungern

Növendék marha húsa

Malta

Vitellun

Nederländerna

rosé kalfsvlees

Österrike

Jungrindfleisch

Polen

młoda wołowina

Portugal

Vitelão

Rumänien

carne de tineret bovin

Slovenien

meso težjih telet

Slovakien

mäso z mladého dobytka

Finland

vasikanliha/kalvkött

Sverige

Kalvkött

Förenade Kungariket

Beef

| 2. | De varubeteckningar som avses i punkt 1 får kompletteras med en uppgift om namnet eller beteckningen på den styckningsdel eller slaktbiprodukt det är fråga om. |
| --- | --- |

2.

De varubeteckningar som avses i punkt 1 får kompletteras med en uppgift om namnet eller beteckningen på den styckningsdel eller slaktbiprodukt det är fråga om.

| 3. | De varubeteckningar som anges för kategori V i del A i tabellen i punkt 1 och eventuella nya beteckningar som härrör från dessa varubeteckningar får endast användas om kraven i denna bilaga är uppfyllda.
  Framför allt får orden veau, ternera, kalv, Kalb, veal, vitello, kalf, μοσχάρι, vitella och vitela inte användas i handelsbeteckningar eller i märkning som avser kött av djur på mer än tolv månader. |
| --- | --- |

3.

De varubeteckningar som anges för kategori V i del A i tabellen i punkt 1 och eventuella nya beteckningar som härrör från dessa varubeteckningar får endast användas om kraven i denna bilaga är uppfyllda.

Framför allt får orden veau, ternera, kalv, Kalb, veal, vitello, kalf, μοσχάρι, vitella och vitela inte användas i handelsbeteckningar eller i märkning som avser kött av djur på mer än tolv månader.

| 4. | Villkoren i punkt 1 ska inte tillämpas på kött av nötkreatur som omfattas av en skyddad ursprungsbeteckning eller geografisk beteckning som före den 29 juni 2007 registrerats i enlighet med förordning (EG) nr 510/2006. |
| --- | --- |

4.

Villkoren i punkt 1 ska inte tillämpas på kött av nötkreatur som omfattas av en skyddad ursprungsbeteckning eller geografisk beteckning som före den 29 juni 2007 registrerats i enlighet med förordning (EG) nr 510/2006.

Del II.   Vinprodukter

(1)   Vin

Vin är den produkt som framställs uteslutande genom total eller partiell alkoholjäsning av krossade eller okrossade färska druvor eller av druvmust.

Vin ska

| a) | eventuellt till följd av de processer som anges i del I avsnitt B i bilaga XIII, ha en verklig alkoholhalt av lägst 8,5 volymprocent, förutsatt att vinet uteslutande härrör från druvor som har skördats inom vinodlingszonerna A och B enligt tillägget till denna bilaga, och lägst 9 volymprocent inom övriga vinodlingszoner, |
| --- | --- |

a)

eventuellt till följd av de processer som anges i del I avsnitt B i bilaga XIII, ha en verklig alkoholhalt av lägst 8,5 volymprocent, förutsatt att vinet uteslutande härrör från druvor som har skördats inom vinodlingszonerna A och B enligt tillägget till denna bilaga, och lägst 9 volymprocent inom övriga vinodlingszoner,

| b) | genom undantag från den i övrigt tillämpliga lägsta verkliga alkoholhalten, om det har en skyddad ursprungsbeteckning eller geografisk beteckning, oavsett om processerna i del I avsnitt B i bilaga XIII har följts, ha en verklig alkoholhalt av lägst 4,5 volymprocent, |
| --- | --- |

b)

genom undantag från den i övrigt tillämpliga lägsta verkliga alkoholhalten, om det har en skyddad ursprungsbeteckning eller geografisk beteckning, oavsett om processerna i del I avsnitt B i bilaga XIII har följts, ha en verklig alkoholhalt av lägst 4,5 volymprocent,

| c) | ha en total alkoholhalt på mer än 15 volymprocent; genom undantag får följande gälla:






  — | den övre gränsen för den totala alkoholhalten får uppgå till 20 volymprocent för viner från vissa vinodlingsområden i unionen, vilka ska fastställas av kommissionen genom delegerade akter i enlighet med artikel 162.1, om vinerna har framställts utan berikning, |
| --- | --- | --- |

c)

ha en total alkoholhalt på mer än 15 volymprocent; genom undantag får följande gälla:

—

den övre gränsen för den totala alkoholhalten får uppgå till 20 volymprocent för viner från vissa vinodlingsområden i unionen, vilka ska fastställas av kommissionen genom delegerade akter i enlighet med artikel 162.1, om vinerna har framställts utan berikning,

| — | den övre gränsen för den totala alkoholhalten får överstiga 15 volymprocent för viner med en skyddad ursprungsbeteckning som har framställts utan berikning, |
| --- | --- |

—

den övre gränsen för den totala alkoholhalten får överstiga 15 volymprocent för viner med en skyddad ursprungsbeteckning som har framställts utan berikning,

| d) | med förbehåll för undantag som kan fastställas av kommissionen genom delegerade akter i enlighet med artikel 162.1, ha en total syrahalt, uttryckt som vinsyra, på minst 3,5 g/l eller 46,6 mval/l. |
| --- | --- |

d)

med förbehåll för undantag som kan fastställas av kommissionen genom delegerade akter i enlighet med artikel 162.1, ha en total syrahalt, uttryckt som vinsyra, på minst 3,5 g/l eller 46,6 mval/l.

”Retsina” är vin som uteslutande produceras på Greklands geografiska territorium av druvmust behandlad med kåda från aleppotall. Användning av kåda från aleppotall är endast tillåten för att erhålla Retsinavin på de villkor som fastställs i gällande grekisk lagstiftning.

Med avvikelse från led b ska ”Tokaji eszencia” och ”Tokajská esencia” betraktas som vin.

Trots vad som sägs i artikel 163.2 får dock medlemsstaterna tillåta användningen av termen ”vin” om

| a) | den åtföljs av ett namn på en frukt i ett sammansatt ord för att saluföra produkter som erhållits genom jäsning av andra bär och frukter än druvor, eller |
| --- | --- |

a)

den åtföljs av ett namn på en frukt i ett sammansatt ord för att saluföra produkter som erhållits genom jäsning av andra bär och frukter än druvor, eller

| b) | den är en del av ett sammansatt ord. |
| --- | --- |

b)

den är en del av ett sammansatt ord.

All sammanblandning med produkter svarande mot kategorierna av vin i denna bilaga ska undvikas.

(2)   Ungt icke färdigjäst vin

Ungt icke färdigjäst vin är vin vars alkoholjäsning ännu inte är färdig och som ännu inte har skilts från bottensatsen (vindruv).

(3)   Likörvin

Likörvin är en produkt som

| a) | har en verklig alkoholhalt av lägst 15 volymprocent och högst 22 volymprocent, |
| --- | --- |

a)

har en verklig alkoholhalt av lägst 15 volymprocent och högst 22 volymprocent,

| b) | har en total alkoholhalt på lägst 17,5 volymprocent, utom för vissa likörviner med en ursprungsbeteckning eller en geografisk beteckning som ingår i den förteckning som ska sammanställas av kommissionen genom delegerade akter i enlighet med artikel 162.1, |
| --- | --- |

b)

har en total alkoholhalt på lägst 17,5 volymprocent, utom för vissa likörviner med en ursprungsbeteckning eller en geografisk beteckning som ingår i den förteckning som ska sammanställas av kommissionen genom delegerade akter i enlighet med artikel 162.1,

| c) | framställs av






  — | delvis jäst druvmust, |
| --- | --- | --- |

c)

framställs av

—

delvis jäst druvmust,

| — | vin, |
| --- | --- |

—

vin,

| — | en blandning av dessa produkter, eller |
| --- | --- |

—

en blandning av dessa produkter, eller

| — | druvmust eller en blandning av druvmust och vin, när det gäller vissa likörviner med en skyddad ursprungsbeteckning eller en skyddad geografisk beteckning som ska fastställas av kommissionen genom delegerade akter i enlighet med artikel 162.1, |
| --- | --- |

—

druvmust eller en blandning av druvmust och vin, när det gäller vissa likörviner med en skyddad ursprungsbeteckning eller en skyddad geografisk beteckning som ska fastställas av kommissionen genom delegerade akter i enlighet med artikel 162.1,

| d) | har en ursprunglig naturlig alkoholhalt på lägst 12 volymprocent, utom för vissa likörviner med en skyddad ursprungsbeteckning eller en skyddad geografisk beteckning som ingår i den förteckning som ska sammanställas av kommissionen genom delegerade akter i enlighet med artikel 162.1, |
| --- | --- |

d)

har en ursprunglig naturlig alkoholhalt på lägst 12 volymprocent, utom för vissa likörviner med en skyddad ursprungsbeteckning eller en skyddad geografisk beteckning som ingår i den förteckning som ska sammanställas av kommissionen genom delegerade akter i enlighet med artikel 162.1,

| e) | tillsatts följande






  i) | enskilt eller som blandning:






  — | neutral alkohol framställd av vinprodukter, inklusive alkohol som framställts genom destillation av torkade druvor, med en verklig alkoholhalt av lägst 96 volymprocent, |
| --- | --- | --- | --- |

e)

tillsatts följande

i)

enskilt eller som blandning:

—

neutral alkohol framställd av vinprodukter, inklusive alkohol som framställts genom destillation av torkade druvor, med en verklig alkoholhalt av lägst 96 volymprocent,

| — | destillat av vin eller torkade druvor med en verklig alkoholhalt av lägst 52 volymprocent och högst 86 volymprocent, |
| --- | --- |

—

destillat av vin eller torkade druvor med en verklig alkoholhalt av lägst 52 volymprocent och högst 86 volymprocent,

| ii) | om lämpligt tillsammans med någon eller några av följande produkter:






  — | koncentrerad druvmust, |
| --- | --- | --- |

ii)

om lämpligt tillsammans med någon eller några av följande produkter:

—

koncentrerad druvmust,

| — | en blandning av en av de produkter som avses i led e i med en druvmust enligt led c första och fjärde strecksatsen, |
| --- | --- |

—

en blandning av en av de produkter som avses i led e i med en druvmust enligt led c första och fjärde strecksatsen,

| f) | med undantag från led e, när det gäller vissa likörviner med en skyddad ursprungsbeteckning eller en skyddad geografisk beteckning som ingår i den förteckning som ska sammanställas av kommissionen genom delegerade akter i enlighet med artikel 162.1, har tillsatts






  i) | någon av de produkter som förtecknas i led e i eller en blandning av dessa, eller |
| --- | --- | --- |

f)

med undantag från led e, när det gäller vissa likörviner med en skyddad ursprungsbeteckning eller en skyddad geografisk beteckning som ingår i den förteckning som ska sammanställas av kommissionen genom delegerade akter i enlighet med artikel 162.1, har tillsatts

i)

någon av de produkter som förtecknas i led e i eller en blandning av dessa, eller

| ii) | en eller flera av följande produkter:






  — | alkohol av vin eller av torkade druvor, med en verklig alkoholhalt av lägst 95 volymprocent och högst 96 volymprocent, |
| --- | --- | --- |

ii)

en eller flera av följande produkter:

—

alkohol av vin eller av torkade druvor, med en verklig alkoholhalt av lägst 95 volymprocent och högst 96 volymprocent,

| — | sprit som härrör från destillation av vin eller återstoder från vindruvspressning som har en verklig alkoholhalt av lägst 52 volymprocent och högst 86 volymprocent, |
| --- | --- |

—

sprit som härrör från destillation av vin eller återstoder från vindruvspressning som har en verklig alkoholhalt av lägst 52 volymprocent och högst 86 volymprocent,

| — | sprit som härrör från destillation av torkade druvor, med en verklig alkoholhalt av lägst 52 volymprocent och mindre än 94,5 volymprocent, och |
| --- | --- |

—

sprit som härrör från destillation av torkade druvor, med en verklig alkoholhalt av lägst 52 volymprocent och mindre än 94,5 volymprocent, och

| iii) | i förekommande fall en eller flera av följande produkter:






  — | delvis jäst druvmust framställd av lätt torkade druvor, |
| --- | --- | --- |

iii)

i förekommande fall en eller flera av följande produkter:

—

delvis jäst druvmust framställd av lätt torkade druvor,

| — | koncentrerad druvmust som koncentrerats genom direkt uppvärmning men som i övrigt uppfyller definitionen på koncentrerad druvmust, |
| --- | --- |

—

koncentrerad druvmust som koncentrerats genom direkt uppvärmning men som i övrigt uppfyller definitionen på koncentrerad druvmust,

| — | koncentrerad druvmust, |
| --- | --- |

—

koncentrerad druvmust,

| — | en blandning av en av de produkter som avses i led f ii med en druvmust enligt led c första och fjärde strecksatsen. |
| --- | --- |

—

en blandning av en av de produkter som avses i led f ii med en druvmust enligt led c första och fjärde strecksatsen.

(4)   Mousserande vin

Mousserande vin är en produkt som

| a) | framställs vid den första eller andra alkoholjäsningen av






  — | färska druvor, |
| --- | --- | --- |

a)

framställs vid den första eller andra alkoholjäsningen av

—

färska druvor,

| — | druvmust, eller |
| --- | --- |

—

druvmust, eller

| — | vin, |
| --- | --- |

—

vin,

| b) | när behållaren öppnas, avger koldioxid som uteslutande härrör från jäsning, och |
| --- | --- |

b)

när behållaren öppnas, avger koldioxid som uteslutande härrör från jäsning, och

| c) | som har ett övertryck, på grund av koldioxid i lösningen, på minst 3 bar när den förvaras i slutna behållare vid en temperatur av 20 °C, och |
| --- | --- |

c)

som har ett övertryck, på grund av koldioxid i lösningen, på minst 3 bar när den förvaras i slutna behållare vid en temperatur av 20 °C, och

| d) | för vilken den totala alkoholhalten av de cuvéer som är avsedda för dess framställning inte får understiga 8,5 volymprocent. |
| --- | --- |

d)

för vilken den totala alkoholhalten av de cuvéer som är avsedda för dess framställning inte får understiga 8,5 volymprocent.

(5)   Mousserande kvalitetsviner

Mousserande kvalitetsvin är den produkt som

| a) | framställs vid den första eller andra alkoholjäsningen av






  — | färska druvor, |
| --- | --- | --- |

a)

framställs vid den första eller andra alkoholjäsningen av

—

färska druvor,

| — | druvmust, |
| --- | --- |

—

druvmust,

| — | vin, |
| --- | --- |

—

vin,

| b) | när behållaren öppnas, avger koldioxid som uteslutande härrör från jäsning, och |
| --- | --- |

b)

när behållaren öppnas, avger koldioxid som uteslutande härrör från jäsning, och

| c) | som har ett övertryck, på grund av koldioxid i lösningen, på minst 3,5 bar när den förvaras i slutna behållare vid en temperatur av 20 °C, och |
| --- | --- |

c)

som har ett övertryck, på grund av koldioxid i lösningen, på minst 3,5 bar när den förvaras i slutna behållare vid en temperatur av 20 °C, och

| d) | för vilken den totala alkoholhalten av de cuvéer som är avsedda för dess framställning inte får understiga 9 volymprocent. |
| --- | --- |

d)

för vilken den totala alkoholhalten av de cuvéer som är avsedda för dess framställning inte får understiga 9 volymprocent.

(6)   Mousserande kvalitetsvin av aromatisk typ

Mousserande kvalitetsvin av aromatisk typ är mousserande kvalitetsvin

| a) | som, när det utgör en cuvée, endast framställs genom användning av druvmust eller delvis jäst druvmust som härrör från särskilda druvsorter på en förteckning som ska upprättas av kommissionen genom delegerade akter i enlighet med artikel 162.1;
  mousserande kvalitetsviner av aromatisk typ som framställs traditionellt med användning av vin ska, när det utgör en cuvée, fastställas av kommissionen genom delegerade akter i enlighet med artikel 162.1, |
| --- | --- |

a)

som, när det utgör en cuvée, endast framställs genom användning av druvmust eller delvis jäst druvmust som härrör från särskilda druvsorter på en förteckning som ska upprättas av kommissionen genom delegerade akter i enlighet med artikel 162.1;

mousserande kvalitetsviner av aromatisk typ som framställs traditionellt med användning av vin ska, när det utgör en cuvée, fastställas av kommissionen genom delegerade akter i enlighet med artikel 162.1,

| b) | som har ett övertryck, på grund av koldioxid i lösningen, på minst 3 bar när det förvaras i slutna behållare vid en temperatur av 20 °C, |
| --- | --- |

b)

som har ett övertryck, på grund av koldioxid i lösningen, på minst 3 bar när det förvaras i slutna behållare vid en temperatur av 20 °C,

| c) | vars verkliga alkoholhalt inte får understiga 6 volymprocent, och |
| --- | --- |

c)

vars verkliga alkoholhalt inte får understiga 6 volymprocent, och

| d) | vars totala alkoholhalt inte får understiga 10 volymprocent. |
| --- | --- |

d)

vars totala alkoholhalt inte får understiga 10 volymprocent.

(7)   Mousserande vin tillsatt med koldioxid

Mousserande vin tillsatt med koldioxid är en produkt som

| a) | framställs av vin utan en skyddad ursprungsbeteckning eller en skyddad geografisk beteckning, |
| --- | --- |

a)

framställs av vin utan en skyddad ursprungsbeteckning eller en skyddad geografisk beteckning,

| b) | när behållaren öppnas, avger koldioxid som helt eller delvis är tillsatt, och och |
| --- | --- |

b)

när behållaren öppnas, avger koldioxid som helt eller delvis är tillsatt, och och

| c) | som har ett övertryck, på grund av koldioxid i lösningen, på minst 3 bar när den förvaras i slutna behållare vid en temperatur av 20 °C. |
| --- | --- |

c)

som har ett övertryck, på grund av koldioxid i lösningen, på minst 3 bar när den förvaras i slutna behållare vid en temperatur av 20 °C.

(8)   Pärlande vin

Pärlande vin är den produkt som

| a) | framställs av vin med en total alkoholhalt av lägst 9 volymprocent, |
| --- | --- |

a)

framställs av vin med en total alkoholhalt av lägst 9 volymprocent,

| b) | har en verklig alkoholhalt av lägst 7 volymprocent, |
| --- | --- |

b)

har en verklig alkoholhalt av lägst 7 volymprocent,

| c) | har ett övertryck på minst 1 bar och högst 2,5 bar, på grund av endogen koldioxid i lösningen, när den förvaras i slutna behållare vid en temperatur av 20 °C, och |
| --- | --- |

c)

har ett övertryck på minst 1 bar och högst 2,5 bar, på grund av endogen koldioxid i lösningen, när den förvaras i slutna behållare vid en temperatur av 20 °C, och

| d) | tappas på behållare som rymmer högst 60 liter. |
| --- | --- |

d)

tappas på behållare som rymmer högst 60 liter.

(9)   Pärlande vin tillsatt med koldioxid

Pärlande vin tillsatt med koldioxid är den produkt som

| a) | framställs av vin, |
| --- | --- |

a)

framställs av vin,

| b) | har en verklig alkoholhalt av lägst 7 volymprocent och en total alkoholhalt av lägst 9 volymprocent, |
| --- | --- |

b)

har en verklig alkoholhalt av lägst 7 volymprocent och en total alkoholhalt av lägst 9 volymprocent,

| c) | har ett övertryck på minst 1 bar och högst 2,5 bar, på grund av helt eller delvis tillsatt koldioxid i lösningen, när den förvaras i slutna behållare vid en temperatur av 20 °C, och |
| --- | --- |

c)

har ett övertryck på minst 1 bar och högst 2,5 bar, på grund av helt eller delvis tillsatt koldioxid i lösningen, när den förvaras i slutna behållare vid en temperatur av 20 °C, och

| d) | tappas på behållare som rymmer högst 60 liter. |
| --- | --- |

d)

tappas på behållare som rymmer högst 60 liter.

(10)   Druvmust

Druvmust är den flytande produkt som på naturlig väg eller genom fysikaliska processer framställs av färska druvor. Den högsta tillåtna verkliga alkoholhalten i druvmust är 1 volymprocent.

(11)   Delvis jäst druvmust

Delvis jäst druvmust är den produkt som framställs genom jäsning av druvmust med en verklig alkoholhalt på över 1 volymprocent, men lägre än tre femtedelar av dess totala alkoholhalt i volymprocent.

(12)   Delvis jäst druvmust framställd av lätt torkade druvor

Delvis jäst druvmust framställd av lätt torkade druvor är den produkt som framställs genom partiell jäsning av druvmust från lätt torkade druvor, vars totala sockerhalt före jäsning är minst 272 g/l och vars naturliga och verkliga alkoholhalt inte får vara lägre än 8 volymprocent. Vissa viner, som ska fastställas av kommissionen genom delegerade akter i enlighet med artikel 162.1, och som motsvarar dessa krav ska dock inte betraktas som delvis jäst druvmust framställd av lätt torkade druvor.

(13)   Koncentrerad druvmust

Koncentrerad druvmust är icke-karamelliserad druvmust som framställs genom partiell dehydratisering av druvmust med varje godkänd metod utom direkt uppvärmning, på så sätt att refraktometern använd enligt en metod som ska fastställas i enlighet med artikel 165.1 tredje stycket och artikel 172 d, anger 50,9 % eller däröver vid 20 °C.

Den högsta tillåtna verkliga alkoholhalten i koncentrerad druvmust är 1 volymprocent.

(14)   Rektifierad koncentrerad druvmust

Rektifierad koncentrerad druvmust är den flytande icke-karamelliserade produkt som

| a) | framställs genom partiell dehydratisering av druvmust med varje godkänd metod utom direkt uppvärmning, på så sätt att refraktometern använd enligt en metod som ska fastställas i enlighet med artikel 165.1 tredje stycket och artikel 172 d, anger 61,7 % eller däröver vid 20 °C, |
| --- | --- |

a)

framställs genom partiell dehydratisering av druvmust med varje godkänd metod utom direkt uppvärmning, på så sätt att refraktometern använd enligt en metod som ska fastställas i enlighet med artikel 165.1 tredje stycket och artikel 172 d, anger 61,7 % eller däröver vid 20 °C,

| b) | har genomgått godkänd behandling vad gäller avsyrning och avlägsnande av andra beståndsdelar än socker, |
| --- | --- |

b)

har genomgått godkänd behandling vad gäller avsyrning och avlägsnande av andra beståndsdelar än socker,

| c) | har följande egenskaper:






  — | ett pH-värde på högst 5 vid 25 ° brix, |
| --- | --- | --- |

c)

har följande egenskaper:

—

ett pH-värde på högst 5 vid 25 ° brix,

| — | en optisk densitet på högst 0,100 vid 425 nm och en transmissionslängd av 1 cm vid 25 ° brix, |
| --- | --- |

—

en optisk densitet på högst 0,100 vid 425 nm och en transmissionslängd av 1 cm vid 25 ° brix,

| — | en sackaroshalt som inte kan påvisas med en analysmetod som ska fastställas, |
| --- | --- |

—

en sackaroshalt som inte kan påvisas med en analysmetod som ska fastställas,

| — | ett Folin-Ciocalteu-index på högst 6,00 vid 25 ° brix, |
| --- | --- |

—

ett Folin-Ciocalteu-index på högst 6,00 vid 25 ° brix,

| — | en titrerbar syrahalt på högst 15 milliekvivalenter/kg av det totala sockerinnehållet, |
| --- | --- |

—

en titrerbar syrahalt på högst 15 milliekvivalenter/kg av det totala sockerinnehållet,

| — | en svaveldioxidhalt på högst 25 mg/kg av det totala sockerinnehållet, |
| --- | --- |

—

en svaveldioxidhalt på högst 25 mg/kg av det totala sockerinnehållet,

| — | en total katjonhalt på högst 8 mval/kg av det totala sockerinnehållet, |
| --- | --- |

—

en total katjonhalt på högst 8 mval/kg av det totala sockerinnehållet,

| — | en ledningsförmåga vid 25 ° brix och 20 °C på högst 120 micro-Siemens/cm, |
| --- | --- |

—

en ledningsförmåga vid 25 ° brix och 20 °C på högst 120 micro-Siemens/cm,

| — | en hydroxymetylfurfuralhalt på högst 25 mg/kg av det totala sockerinnehållet, |
| --- | --- |

—

en hydroxymetylfurfuralhalt på högst 25 mg/kg av det totala sockerinnehållet,

| — | spår av mesoinositol. |
| --- | --- |

—

spår av mesoinositol.

Den högsta tillåtna verkliga alkoholhalten i rektifierad koncentrerad druvmust är 1 volymprocent.

(15)   Vin från lätt torkade druvor

Vin från lätt torkade druvor är den produkt som

| a) | framställs utan berikning, av druvor som lämnats i sol eller skugga för partiell dehydratisering, |
| --- | --- |

a)

framställs utan berikning, av druvor som lämnats i sol eller skugga för partiell dehydratisering,

| b) | har en total alkoholhalt av minst 16 volymprocent och en verklig alkoholhalt av minst 9 volymprocent, och |
| --- | --- |

b)

har en total alkoholhalt av minst 16 volymprocent och en verklig alkoholhalt av minst 9 volymprocent, och

| c) | har en naturlig alkoholhalt av minst 16 volymprocent (eller 272 gram socker/liter). |
| --- | --- |

c)

har en naturlig alkoholhalt av minst 16 volymprocent (eller 272 gram socker/liter).

(16)   Vin av övermogna druvor

Vin av övermogna druvor är den produkt som

| a) | produceras utan berikning, |
| --- | --- |

a)

produceras utan berikning,

| b) | har en naturlig alkoholhalt på mer än 15 volymprocent, och |
| --- | --- |

b)

har en naturlig alkoholhalt på mer än 15 volymprocent, och

| c) | har en total alkoholhalt av lägst 15 volymprocent och en verklig alkoholhalt av lägst 12 volymprocent. |
| --- | --- |

c)

har en total alkoholhalt av lägst 15 volymprocent och en verklig alkoholhalt av lägst 12 volymprocent.

Medlemsstaterna får föreskriva en lagringsperiod för denna produkt.

(17)   Vinättika

Vinättika är ättika som

| a) | framställs uteslutande genom ättiksyrajäsning av vin, och |
| --- | --- |

a)

framställs uteslutande genom ättiksyrajäsning av vin, och

| b) | har en total syrahalt uttryckt som ättiksyra på minst 60 g/l. |
| --- | --- |

b)

har en total syrahalt uttryckt som ättiksyra på minst 60 g/l.

Del III.   Mjölk och mjölkprodukter

| 1. | Med termen ”mjölk” avses uteslutande det normala juversekret som erhålls vid en eller flera mjölkningar, utan någon tillsats och utan att något avlägsnats från detta.
  Termen ”mjölk” får emellertid användas






  a) | för mjölk som har genomgått behandling utan att dess sammansättning förändrats och för mjölk vars fetthalt har standardiserats i enlighet med del IV i denna bilaga, |
| --- | --- | --- |

1.

Med termen ”mjölk” avses uteslutande det normala juversekret som erhålls vid en eller flera mjölkningar, utan någon tillsats och utan att något avlägsnats från detta.

Termen ”mjölk” får emellertid användas

a)

för mjölk som har genomgått behandling utan att dess sammansättning förändrats och för mjölk vars fetthalt har standardiserats i enlighet med del IV i denna bilaga,

| b) | i förening med ett eller flera ord för att beteckna mjölkens typ, kvalitet, ursprung och/eller avsedda användningsområde eller för att beskriva den fysiska behandling den har varit föremål för eller den ändring som har gjorts av dess sammansättning, förutsatt att ändringen är begränsad till tillsats och/eller avlägsnande av naturliga mjölkbeståndsdelar. |
| --- | --- |

b)

i förening med ett eller flera ord för att beteckna mjölkens typ, kvalitet, ursprung och/eller avsedda användningsområde eller för att beskriva den fysiska behandling den har varit föremål för eller den ändring som har gjorts av dess sammansättning, förutsatt att ändringen är begränsad till tillsats och/eller avlägsnande av naturliga mjölkbeståndsdelar.

| 2. | I denna del avses med ”mjölkprodukter” produkter som framställts uteslutande av mjölk, varvid gäller att ämnen som är nödvändiga för framställningen av dessa produkter får tillsättas, förutsatt att dessa ämnen inte används i syfte att helt eller delvis ersätta någon mjölkbeståndsdel.
  Följande ska reserveras uteslutande för mjölkprodukter:






  a) | Följande beteckningar som används i alla avsättningsled:






  i) | vassle |
| --- | --- | --- | --- |

2.

I denna del avses med ”mjölkprodukter” produkter som framställts uteslutande av mjölk, varvid gäller att ämnen som är nödvändiga för framställningen av dessa produkter får tillsättas, förutsatt att dessa ämnen inte används i syfte att helt eller delvis ersätta någon mjölkbeståndsdel.

Följande ska reserveras uteslutande för mjölkprodukter:

a)

Följande beteckningar som används i alla avsättningsled:

i)

vassle

| ii) | grädde |
| --- | --- |

ii)

grädde

| iii) | smör |
| --- | --- |

iii)

smör

| iv) | kärnmjölk |
| --- | --- |

iv)

kärnmjölk

| v) | smörolja |
| --- | --- |

v)

smörolja

| vi) | kaseiner |
| --- | --- |

vi)

kaseiner

| vii) | vattenfritt mjölkfett |
| --- | --- |

vii)

vattenfritt mjölkfett

| viii) | ost |
| --- | --- |

viii)

ost

| ix) | yoghurt |
| --- | --- |

ix)

yoghurt

| x) | kefir |
| --- | --- |

x)

kefir

| xi) | kumiss |
| --- | --- |

xi)

kumiss

| xii) | viili/fil |
| --- | --- |

xii)

viili/fil

| xiii) | smetana |
| --- | --- |

xiii)

smetana

| xiv) | fil |
| --- | --- |

xiv)

fil

| b) | Beteckningar eller namn i den mening som avses i artikel 5 i direktiv 2000/13/EG som faktiskt används för mjölkprodukter. |
| --- | --- |

b)

Beteckningar eller namn i den mening som avses i artikel 5 i direktiv 2000/13/EG som faktiskt används för mjölkprodukter.

| 3. | Termen ”mjölk” och de beteckningar som används för mjölkprodukter får även användas i förening med ett eller flera ord för att beteckna sammansatta produkter i vilka ingen del ersätter eller är avsedd att ersätta någon mjölkbeståndsdel och i vilka mjölk eller en mjölkprodukt utgör en väsentlig beståndsdel, antingen med avseende på kvantitet eller produktens karaktär. |
| --- | --- |

3.

Termen ”mjölk” och de beteckningar som används för mjölkprodukter får även användas i förening med ett eller flera ord för att beteckna sammansatta produkter i vilka ingen del ersätter eller är avsedd att ersätta någon mjölkbeståndsdel och i vilka mjölk eller en mjölkprodukt utgör en väsentlig beståndsdel, antingen med avseende på kvantitet eller produktens karaktär.

| 4. | Ursprunget avseende mjölk och mjölkprodukter, som ska definieras av kommissionen, ska anges om mjölken och mjölkprodukterna inte kommer från kor. |
| --- | --- |

4.

Ursprunget avseende mjölk och mjölkprodukter, som ska definieras av kommissionen, ska anges om mjölken och mjölkprodukterna inte kommer från kor.

| 5. | De beteckningar som avses i punkterna 1, 2 och 3 i denna del får inte användas för någon annan produkt än de produkter som anges i den punkten.
  Denna bestämmelse ska emellertid inte gälla för produktbeteckningar vars beskaffenhet klart framgår av det sätt på vilka dessa produkter traditionellt används eller när beteckningarna klart används för att beskriva en kännetecknande egenskap hos produkten. |
| --- | --- |

5.

De beteckningar som avses i punkterna 1, 2 och 3 i denna del får inte användas för någon annan produkt än de produkter som anges i den punkten.

Denna bestämmelse ska emellertid inte gälla för produktbeteckningar vars beskaffenhet klart framgår av det sätt på vilka dessa produkter traditionellt används eller när beteckningarna klart används för att beskriva en kännetecknande egenskap hos produkten.

| 6. | Med avseende på andra produkter än de som beskrivs i punkterna 1, 2 och 3 i denna del får ingen märkning, affärshandling, reklammaterial eller någon form av reklam enligt definitionen i artikel 2 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/114/EG av den 12 december 2006 om vilseledande och jämförande reklam (1), eller någon presentationsform användas som anger, låter förstå eller antyder att produkten är en mejeriprodukt.
  När det gäller en produkt som innehåller mjölk eller mjölkprodukter får emellertid beteckningen mjölk eller de beteckningar som avses punkt 2 andra stycket i denna del endast användas för att beskriva basråvarorna och för att ange ingredienserna i enlighet med direktiv 2000/13/EG. |
| --- | --- |

6.

Med avseende på andra produkter än de som beskrivs i punkterna 1, 2 och 3 i denna del får ingen märkning, affärshandling, reklammaterial eller någon form av reklam enligt definitionen i artikel 2 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/114/EG av den 12 december 2006 om vilseledande och jämförande reklam (1), eller någon presentationsform användas som anger, låter förstå eller antyder att produkten är en mejeriprodukt.

När det gäller en produkt som innehåller mjölk eller mjölkprodukter får emellertid beteckningen mjölk eller de beteckningar som avses punkt 2 andra stycket i denna del endast användas för att beskriva basråvarorna och för att ange ingredienserna i enlighet med direktiv 2000/13/EG.

Del IV.   Mjölk avsedd som livsmedel enligt KN-nummer 0401

I.   Definitioner

Vid tillämpning av denna del avses med

a)   mjölk: mjölkavkastningen från en eller flera kor,

b)   konsumtionsmjölk: de produkter som anges i punkt III och som utan ytterligare bearbetning ska levereras till konsumenten,

c)   fetthalt: mjölkens fetthalt uttryckt i massprocent,

d)   proteinhalt: mjölkens proteinhalt i massprocent, beräknat genom multiplicering av mjölkens totala kvävehalt, uttryckt i massprocent, med 6,38.

II.   Leverans eller försäljning till slutkonsumenten

| (1) | Endast den mjölk som uppfyller de krav som har fastställts för konsumtionsmjölk får utan bearbetning, antingen direkt eller genom restauranger, sjukhus, personalrestauranger eller andra liknande storkök, levereras eller säljas till slutkonsumenten. |
| --- | --- |

(1)

Endast den mjölk som uppfyller de krav som har fastställts för konsumtionsmjölk får utan bearbetning, antingen direkt eller genom restauranger, sjukhus, personalrestauranger eller andra liknande storkök, levereras eller säljas till slutkonsumenten.

| (2) | Varubeteckningarna för dessa produkter framgår av punkt III i denna del. De förbehålls de produkter som anges där, utan att detta påverkar deras användning i sammansatta beteckningar. |
| --- | --- |

(2)

Varubeteckningarna för dessa produkter framgår av punkt III i denna del. De förbehålls de produkter som anges där, utan att detta påverkar deras användning i sammansatta beteckningar.

| (3) | Medlemsstaten ska vidta åtgärder i syfte att informera konsumenten om produkternas art eller sammansättning i alla de fall då utelämnande av sådan information skulle kunna skapa förvirring hos konsumenten. |
| --- | --- |

(3)

Medlemsstaten ska vidta åtgärder i syfte att informera konsumenten om produkternas art eller sammansättning i alla de fall då utelämnande av sådan information skulle kunna skapa förvirring hos konsumenten.

III.   Konsumtionsmjölk

| 1. | Följande produkter ska betraktas som konsumtionsmjölk:






  a) | Obehandlad mjölk: mjölk som har uppvärmts till högst 40 °C och som inte genomgått annan behandling som har en likvärdig effekt. |
| --- | --- | --- |

1.

Följande produkter ska betraktas som konsumtionsmjölk:

a)

Obehandlad mjölk: mjölk som har uppvärmts till högst 40 °C och som inte genomgått annan behandling som har en likvärdig effekt.

| b) | Helmjölk: värmebehandlad mjölk som vad gäller fetthalt uppfyller ett av följande krav:






  i) | Standardiserad helmjölk: mjölk med en fetthalt på minst 3,50 % (m/m). Medlemsstaterna får emellertid meddela föreskrifter om ytterligare en kategori helmjölk med en fetthalt på minst 4,00 % (m/m). |
| --- | --- | --- |

b)

Helmjölk: värmebehandlad mjölk som vad gäller fetthalt uppfyller ett av följande krav:

i)

Standardiserad helmjölk: mjölk med en fetthalt på minst 3,50 % (m/m). Medlemsstaterna får emellertid meddela föreskrifter om ytterligare en kategori helmjölk med en fetthalt på minst 4,00 % (m/m).

| ii) | Mjölk med naturlig fetthalt: mjölk vars fetthalt inte har ändrats sedan mjölkningsstadiet, varken genom tillsats eller borttagande av mjölkfett eller genom uppblandning med mjölk vars naturliga fetthalt har ändrats. Fetthalten får dock inte underskrida 3,50 % (m/m). |
| --- | --- |

ii)

Mjölk med naturlig fetthalt: mjölk vars fetthalt inte har ändrats sedan mjölkningsstadiet, varken genom tillsats eller borttagande av mjölkfett eller genom uppblandning med mjölk vars naturliga fetthalt har ändrats. Fetthalten får dock inte underskrida 3,50 % (m/m).

| c) | Mellanmjölk: värmebehandlad mjölk vars fetthalt har sänkts till lägst 1,50 % (m/m) och högst 1,80 % (m/m). |
| --- | --- |

c)

Mellanmjölk: värmebehandlad mjölk vars fetthalt har sänkts till lägst 1,50 % (m/m) och högst 1,80 % (m/m).

| d) | Skummjölk (”lättmjölk/minimjölk”): värmebehandlad mjölk vars fetthalt har sänkts till högst 0,50 % (m/m). |
| --- | --- |

d)

Skummjölk (”lättmjölk/minimjölk”): värmebehandlad mjölk vars fetthalt har sänkts till högst 0,50 % (m/m).

Värmebehandlad mjölk som inte uppfyller kraven på fetthalt i första stycket leden b, c och d ska anses vara konsumtionsmjölk under förutsättning att fetthalten på förpackningen är tydligt angiven med en decimal och lättläst enligt följande:”... % fett”. Sådan mjölk ska inte betecknas som helmjölk, mellanmjölk eller skummjölk.

| 2. | Utan att det påverkar punkt 1 b ii ska endast följande ändringar vara tillåtna:






  a) | För att iaktta de fetthalter som föreskrivs för konsumtionsmjölk får mjölkens naturliga fetthalt ändras genom borttagande eller tillsats av grädde eller genom tillsats av helmjölk, mellanmjölk eller skummjölk. |
| --- | --- | --- |

2.

Utan att det påverkar punkt 1 b ii ska endast följande ändringar vara tillåtna:

a)

För att iaktta de fetthalter som föreskrivs för konsumtionsmjölk får mjölkens naturliga fetthalt ändras genom borttagande eller tillsats av grädde eller genom tillsats av helmjölk, mellanmjölk eller skummjölk.

| b) | Berikning av mjölken med proteiner från mjölk, mineralsalter eller vitaminer. |
| --- | --- |

b)

Berikning av mjölken med proteiner från mjölk, mineralsalter eller vitaminer.

| c) | Minskning av mjölkens laktoshalt genom att den omvandlas till glukos och galaktos. |
| --- | --- |

c)

Minskning av mjölkens laktoshalt genom att den omvandlas till glukos och galaktos.

De ändringar i mjölkens sammansättning som avses i b och c är endast tillåtna om de anges på produktens förpackning väl synligt, outplånligt och på ett sådant sätt att det är lätt att läsa. Det förhållandet att dessa uppgifter anges innebär inget undantag från skyldigheten att förse produkten med den näringsvärdesdeklaration som avses i direktiv 90/496/EEG (2). Om mjölken berikas med proteiner ska den berikade mjölken ha en proteinhalt på minst 3,8 % (m/m).

Medlemsstaterna får dock begränsa eller förbjuda de förändringar av mjölkens sammansättning som avses i b och c.

| 3. | Konsumtionsmjölk ska uppfylla följande krav:






  a) | Den ska ha en fryspunkt som närmar sig den medelfryspunkt som konstateras för obehandlad mjölk i det ursprungliga uppsamlingsområdet. |
| --- | --- | --- |

3.

Konsumtionsmjölk ska uppfylla följande krav:

a)

Den ska ha en fryspunkt som närmar sig den medelfryspunkt som konstateras för obehandlad mjölk i det ursprungliga uppsamlingsområdet.

| b) | Den ska ha en massa på minst 1 028 gram per liter som konstateras vid 20 °C för mjölk med en fetthalt på 3,5 % (m/m), eller likvärdig vikt per liter när fråga är om mjölk med annan fetthalt. |
| --- | --- |

b)

Den ska ha en massa på minst 1 028 gram per liter som konstateras vid 20 °C för mjölk med en fetthalt på 3,5 % (m/m), eller likvärdig vikt per liter när fråga är om mjölk med annan fetthalt.

| c) | Den ska ha en proteinhalt på minst 2,9 % (m/m) som konstateras för mjölk med en fetthalt på 3,5 % (m/m), eller en likvärdig koncentration när fråga är om mjölk med en annan fetthalt. |
| --- | --- |

c)

Den ska ha en proteinhalt på minst 2,9 % (m/m) som konstateras för mjölk med en fetthalt på 3,5 % (m/m), eller en likvärdig koncentration när fråga är om mjölk med en annan fetthalt.

Del V.   Produkter från fjädefäköttsektorn

I   Denna del av denna bilaga ska tillämpas på saluföring i unionen, genom affärsverksamhet eller handel, av vissa typer och presentationer av fjäderfäkött eller fjäderfäköttberedningar och produkter baserade på slaktbiprodukter av fjäderfä av följande arter:

| — | Gallus domesticus |
| --- | --- |

—

Gallus domesticus

| — | Ankor |
| --- | --- |

—

Ankor

| — | Gäss |
| --- | --- |

—

Gäss

| — | Kalkoner |
| --- | --- |

—

Kalkoner

| — | Pärlhöns |
| --- | --- |

—

Pärlhöns

Dessa bestämmelser ska också gälla för fjäderfäkött i saltlake enligt KN-nummer 0210 99 39.

II   Definitioner

(1)   fjäderfäkött: fjäderfäkött som är lämpligt som livsmedel och som inte har genomgått någon annan behandling än kylbehandling.

(2)   färskt fjäderfäkött: fjäderfäkött som förvaras vid en temperatur som inte vid något tillfälle får understiga – 2 °C eller överstiga + 4 °C och som inte har styvnat på grund av kylningsprocessen. Dock får medlemsstaterna fastställa något avvikande temperaturkrav för den erforderliga minimitiden för styckning och hantering av färskt fjäderfäkött som äger rum hos detaljhandlare eller i lokaler som är belägna vid försäljningsställen, och där styckningen och hanteringen uteslutande sker på platsen i samband med direkt försäljning till konsumenten.

(3)   fryst fjäderfäkött: fjäderfäkött som nedfryses så snart som möjligt inom ramarna för de normala slaktförfarandena och som förvaras vid en temperatur som inte vid något tillfälle får vara högre än – 12 °C.

(4)   djupfryst fjäderfäkött: fjäderfäkött som ska förvaras vid en temperatur som inte vid något tillfälle får vara högre än – 18 °C inom de toleranser som föreskrivs i rådets direktiv 89/108/EEG (3).

(5)   fjäderfäköttberedningar: fjäderfäkött, inklusive finfördelat fjäderfäkött, till vilket livsmedel, smakämnen eller andra tillsatser har tillförts eller vilket har genomgått processer som inte är tillräckliga för att ändra köttets muskelfiberstruktur.

(6)   beredning baserad på färskt fjäderfäkött: en beredning baserad på fjäderfäkött i vilken färskt fjäderfäkött har använts.

Dock får medlemsstaterna fastställa något avvikande temperaturkrav som är tillämpliga för den erforderliga minimitiden och endast i den omfattning som krävs för att underlätta den styckning och behandling som genomförs i fabriken under produktion av beredningar baserade på färskt fjäderfäkött.

(7)   fjäderfäköttprodukt: en köttprodukt enligt definitionen i bilaga I punkt 7.1 i förordning (EG) nr 853/2004 i vilken fjäderfäkött har använts.

Del VI.   Bredbara fetter

De produkter som avses i artikel 163 får inte levereras eller överlåtas utan bearbetning till konsumenten vare sig direkt eller genom restauranger, sjukhus, personalmatsalar eller liknande inrättningar om de inte uppfyller de krav som anges i bilagan.

Varubeteckningarna för dessa produkter ska vara de som anges i denna del.

Varubeteckningarna nedan ska endast gälla för de produkter som anges där enligt följande KN-nummer och med en fetthalt på minst 10 men mindre än 90 viktprocent:

| a) | Mjölkfetter enligt KN-nummer 0405 och ex 2106. |
| --- | --- |

a)

Mjölkfetter enligt KN-nummer 0405 och ex 2106.

| (b) | Fetter enligt KN-nummer ex 1517. |
| --- | --- |

(b)

Fetter enligt KN-nummer ex 1517.

| c) | Blandningar av vegetabiliska och/eller animaliska fetter enligt KN-nummer ex 1517 och ex 2106. |
| --- | --- |

c)

Blandningar av vegetabiliska och/eller animaliska fetter enligt KN-nummer ex 1517 och ex 2106.

Fetthalten exklusive salt ska vara minst två tredjedelar av torrsubstansen.

Dessa varubeteckningar ska endast tillämpas på produkter som förblir fasta vid en temperatur av 20 °C och som är bredbara.

Definitionerna gäller dock inte

| a) | beteckningar på produkter vars exakta beskaffenhet klart framgår av den traditionella användningen och/eller när beteckningarna uppenbart används för att beskriva en karakteristisk egenskap hos produkten, |
| --- | --- |

a)

beteckningar på produkter vars exakta beskaffenhet klart framgår av den traditionella användningen och/eller när beteckningarna uppenbart används för att beskriva en karakteristisk egenskap hos produkten,

| b) | koncentrerade produkter (smör, margarin, blandningar) med en fetthalt av 90 % eller mer. |
| --- | --- |

b)

koncentrerade produkter (smör, margarin, blandningar) med en fetthalt av 90 % eller mer.

| Fettgrupp | Varubeteckning | Produktkategori |
| --- | --- | --- |
| Definitioner | Ytterligare beskrivning av kategorin med angivelse av fetthalten i viktprocent |
| A.   Mjölkfetter
  Produkter i form av en fast, bredbar emulsion, framför allt av typen vatten-i-olja, som uteslutande utvinns ur mjölk och/eller vissa mjölkprodukter, och där fettet är den väsentliga värdebeståndsdelen. Andra ämnen, som är nödvändiga för framställningen, kan dock tillsättas, under förutsättning att dessa ämnen inte används i syfte att helt eller devis ersätta en av mjölkens beståndsdelar. | 1. | Smör |

Fettgrupp

Varubeteckning

Produktkategori

Definitioner

Ytterligare beskrivning av kategorin med angivelse av fetthalten i viktprocent

A.   Mjölkfetter

Produkter i form av en fast, bredbar emulsion, framför allt av typen vatten-i-olja, som uteslutande utvinns ur mjölk och/eller vissa mjölkprodukter, och där fettet är den väsentliga värdebeståndsdelen. Andra ämnen, som är nödvändiga för framställningen, kan dock tillsättas, under förutsättning att dessa ämnen inte används i syfte att helt eller devis ersätta en av mjölkens beståndsdelar.

1.

Smör

| 2. | Smör 60 % (4) |
| --- | --- |

2.

Smör 60 % (4)

| 3. | Smör 40 % (5) |
| --- | --- |

3.

Smör 40 % (5)

| 4. | Bredbart smör X % |
| --- | --- |

4.

Bredbart smör X %

En produkt med en mjölkfetthalt på minst 80 % men mindre än 90 viktprocent, en högsta vattenhalt på 16 % och en högsta halt fettfri mjölktorrsubstans på 2 %.

En produkt med en mjölkfetthalt på minst 60 % men högst 62 %

En produkt med en mjölkfetthalt på minst 39 % men högst 41 %

En produkt med följande mjölkfetthalt:

| — | mindre än 39 %, |
| --- | --- |

—

mindre än 39 %,

| — | mer än 41 % men mindre än 60 %, |
| --- | --- |

—

mer än 41 % men mindre än 60 %,

| — | mer än 62 % men mindre än 80 %. |
| --- | --- |

—

mer än 62 % men mindre än 80 %.

B.   Fetter

Produkter i form av en fast, bredbar emulsion, framför allt av typen vatten-i-olja, som utvinns ur fasta och/eller flytande vegetabiliska och/eller animaliska fetter lämpliga som livsmedel och vars mjölkfetthalt är högst 3 % av fetthalten.

| 1. | Margarin |
| --- | --- |

1.

Margarin

| 2. | Margarin 60 % (6) |
| --- | --- |

2.

Margarin 60 % (6)

| 3. | Margarin 40 % (7) |
| --- | --- |

3.

Margarin 40 % (7)

| 4. | Matfett X % |
| --- | --- |

4.

Matfett X %

En produkt som utvinns ur vegetabiliska eller animaliska fetter med en fetthalt på minst 80 % men mindre än 90 viktprocent.

En produkt som utvinns ur vegetabiliska eller animaliska fetter med en fetthalt på minst 60 % men högst 62 %.

En produkt som utvinns ur vegetabiliska eller animaliska fetter med en fetthalt på minst 39 % men högst 41 %.

En produkt som utvinns ur vegetabiliska eller animaliska fetter med följande fetthalt:

| — | mindre än 39 %, |
| --- | --- |

—

mindre än 39 %,

| — | mer än 41 % men mindre än 60 %, |
| --- | --- |

—

mer än 41 % men mindre än 60 %,

| — | mer än 62 % men mindre än 80 %. |
| --- | --- |

—

mer än 62 % men mindre än 80 %.

C.   Blandningar av animaliska och vegetabiliska fetter

Produkter i form av en fast, bredbar emulsion, framför allt av typen vatten-i-olja, som utvinns ur fasta och/eller flytande vegetabiliska och/eller animaliska fetter lämpliga som livsmedel och vars mjölkfetthalt ligger mellan 10 % och 80 % av fetthalten.

| 1. | Matfettsblandning |
| --- | --- |

1.

Matfettsblandning

| 2. | Matfettsblandning 60 % (8) |
| --- | --- |

2.

Matfettsblandning 60 % (8)

| 3. | Matfettsblandning 40 % (9) |
| --- | --- |

3.

Matfettsblandning 40 % (9)

| 4. | Matfettsblandning X % |
| --- | --- |

4.

Matfettsblandning X %

En produkt som utvinns ur en blandning av vegetabiliska och/eller animaliska fetter med en fetthalt på minst 80 % men mindre än 90 %.

En produkt som utvinns ur en blandning av vegetabiliska och/eller animaliska fetter med en fetthalt på minst 60 % men högst 62 %.

En produkt som utvinns ur en blandning av vegetabiliska och/eller animaliska fetter med en fetthalt på minst 39 % men högst 41 %.

En produkt som utvinns ur en blandning av vegetabiliska och/eller animaliska fetter med följande fetthalt:

| — | mindre än 39 %, |
| --- | --- |

—

mindre än 39 %,

| — | mer än 41 % men mindre än 60 %, |
| --- | --- |

—

mer än 41 % men mindre än 60 %,

| — | mer än 62 % men mindre än 80 %. |
| --- | --- |

—

mer än 62 % men mindre än 80 %.

| Anmärkning: | Mjölkfettbeståndsdelen i produkterna i denna del får endast ändras genom fysiska processer. |
| --- | --- |

Anmärkning:

Mjölkfettbeståndsdelen i produkterna i denna del får endast ändras genom fysiska processer.

Del VII.   Beteckningar och definitioner avseende olivolja och olja av olivrestprodukter

Det ska vara obligatoriskt att använda de beteckningar och definitioner för olivoljor och oljor av olivrestprodukter som anges i denna del när det gäller saluföring av de berörda produkterna inom unionen och, i den mån de är förenliga med obligatoriska internationella bestämmelser, ska de även användas i handeln med tredjeländer.

Endast sådana oljor som anges i punkterna 1 a, 1 b, 3 och 6 i denna del får saluföras i detaljhandelsledet.

(1)   JUNGFRUOLJA

Olja som utvunnits ur oliver uteslutande genom mekaniska eller andra fysiska processer under förhållanden som innebär att oljan inte har förändrats och inte har genomgått någon annan behandling än tvättning, dekantering, centrifugering och filtrering, med uteslutande av olja som utvunnits med hjälp av lösningsmedel eller hjälpmedel med kemisk eller biokemisk verkan eller genom omestring, eller blandningar med andra oljor.

Jungfruolja ska endast klassificeras och betecknas enligt följande:

a)   Extra jungfruolja

Jungfruolja med ett innehåll av fria fettsyror, uttryckt som oljesyra, på högst 0,8 g/100 g och med övriga egenskaper motsvarande dem som fastställts för denna kategori.

b)   Jungfruolja

Jungfruolja med ett innehåll av fria fettsyror, uttryckt som oljesyra, på högst 2 g/100 g och med övriga egenskaper motsvarande dem som fastställts för denna kategori.

c)   Bomolja

Jungfruolja med ett innehåll av fria fettsyror, uttryckt som oljesyra, på mer än 2 g/100 g och/eller med övriga egenskaper motsvarande dem som fastställts för denna kategori.

(2)   RAFFINERAD OLIVOLJA

Olivolja som erhålls genom raffinering av jungfruolja med ett innehåll av fria fettsyror, uttryckt som oljesyra, på högst 0,3 g/100 g och med övriga egenskaper motsvarande dem som fastställts för denna kategori.

(3)   OLIVOLJA – SAMMANSATT AV RAFFINERAD OLIVOLJA OCH JUNGFRUOLJA

Olivolja som utgörs av en blandning av raffinerad olivolja och jungfruolja av en annan kategori än bomolja och med ett innehåll av fria fettsyror, uttryckt som oljesyra, på högst 1 g/100 g och med övriga egenskaper motsvarande dem som fastställts för denna kategori.

(4)   ORAFFINERAD OLJA AV OLIVRESTPRODUKTER

Olja som erhålls av olivrestprodukter genom behandling med lösningsmedel eller genom fysiska processer eller olja som med undantag för vissa egenskaper motsvarar bomolja. Oljan får dock inte ha utvunnits genom omestring och får heller inte ha blandats med oljor av annan typ, och dess övriga egenskaper ska motsvara dem som fastställts för denna kategori.

(5)   RAFFINERAD OLIVOLJA AV OLIVRESTPRODUKTER

Olja som erhålls genom raffinering av olja av olivrestprodukter och vars innehåll av fria fettsyror, uttryckt som oljesyra, inte får överstiga 0,3 g/100 g. Oljans övriga egenskaper ska motsvara dem som fastställts för denna kategori.

(6)   OLIVOLJA AV OLIVRESTPRODUKTER

Olja som utgörs av en blandning av raffinerad olja av olivrestprodukter och annan jungfruolja än bomolja och vars innehåll av fria fettsyror, uttryckt som oljesyra, inte får överstiga 1 g/100 g. Oljans övriga egenskaper ska motsvara dem som fastställts för denna kategori.

---

(1)  EUT L 376, 27.12.2006, s. 21.

(2)  EGT L 276, 6.10.1990, s. 40.

(3)  EGT L 40, 11.2.1989, s. 34.

(4)  motsvarande ”smør 60” på danska.

(5)  motsvarande ”smør 40” på danska.

(6)  motsvarande ”margarine 60” på danska.

(7)  motsvarande ”margarine 40” på danska.

(8)  motsvarande ”blandingsprodukt 60” på danska.

(9)  motsvarande ”blandingsprodukt 40” på danska.

| Anmärkning: | Mjölkfettbeståndsdelen i produkterna i denna del får endast ändras genom fysiska processer. |
| --- | --- |

Anmärkning:

Mjölkfettbeståndsdelen i produkterna i denna del får endast ändras genom fysiska processer.

Onsdagen den 4 juli 2012Tillägg till bilaga XII (som avses i del II)

Vinodlingszoner

Vinodlingszonerna ska vara följande:

| (1) | Vinodlingszon A omfattar






  a) | i Tyskland: alla vinarealer bortsett från arealerna som ingår i punkt 2 a, |
| --- | --- | --- |

(1)

Vinodlingszon A omfattar

a)

i Tyskland: alla vinarealer bortsett från arealerna som ingår i punkt 2 a,

| b) | i Luxemburg: det luxemburgska vinodlingsområdet, |
| --- | --- |

b)

i Luxemburg: det luxemburgska vinodlingsområdet,

| c) | i Belgien, Danmark, Irland, Nederländerna, Polen, Sverige och Förenade kungariket: dessa länders vinodlingsarealer, |
| --- | --- |

c)

i Belgien, Danmark, Irland, Nederländerna, Polen, Sverige och Förenade kungariket: dessa länders vinodlingsarealer,

| d) | i Tjeckien: vinodlingsområdet Böhmen (Čechy). |
| --- | --- |

d)

i Tjeckien: vinodlingsområdet Böhmen (Čechy).

| (2) | Vinodlingszon B omfattar






  a) | I Tyskland: vinarealerna inom det specificerade området Baden, |
| --- | --- | --- |

(2)

Vinodlingszon B omfattar

a)

I Tyskland: vinarealerna inom det specificerade området Baden,

| b) | i Frankrike: vinarealerna i de departement som inte räknas upp i denna bilaga samt i följande departement






  — | i Alsace: Bas-Rhin, Haut-Rhin, |
| --- | --- | --- |

b)

i Frankrike: vinarealerna i de departement som inte räknas upp i denna bilaga samt i följande departement

—

i Alsace: Bas-Rhin, Haut-Rhin,

| — | i Lorraine: Meurthe-et-Moselle, Meuse, Moselle, Vosges, |
| --- | --- |

—

i Lorraine: Meurthe-et-Moselle, Meuse, Moselle, Vosges,

| — | i Champagne: Aisne, Aube, Marne, Haute-Marne, Seine-et-Marne, |
| --- | --- |

—

i Champagne: Aisne, Aube, Marne, Haute-Marne, Seine-et-Marne,

| — | i Jura: Ain, Doubs, Jura, Haute-Saône, |
| --- | --- |

—

i Jura: Ain, Doubs, Jura, Haute-Saône,

| — | i Savoie: Savoie, Haute-Savoie, Isère (kommunen Chapareillan), |
| --- | --- |

—

i Savoie: Savoie, Haute-Savoie, Isère (kommunen Chapareillan),

| — | i Loiredalen: Cher, Deux-Sèvres, Indre, Indre-et-Loire, Loir-et-Cher, Loire-Atlantique, Loiret, Maine-et-Loire, Sarthe, Vendée, Vienne samt vinarealerna i arrondissementet Cosne-sur-Loire i departementet Nièvre. |
| --- | --- |

—

i Loiredalen: Cher, Deux-Sèvres, Indre, Indre-et-Loire, Loir-et-Cher, Loire-Atlantique, Loiret, Maine-et-Loire, Sarthe, Vendée, Vienne samt vinarealerna i arrondissementet Cosne-sur-Loire i departementet Nièvre.

| c) | i Österrike: det österrikiska vinodlingsområdet, |
| --- | --- |

c)

i Österrike: det österrikiska vinodlingsområdet,

| d) | i Tjeckien: vinodlingsområdet Mähren (Morava) och de vinarealer som inte ingår i punkt 1 d, |
| --- | --- |

d)

i Tjeckien: vinodlingsområdet Mähren (Morava) och de vinarealer som inte ingår i punkt 1 d,

| e) | i Slovakien: vinarealerna i följande områden: Malokarpatská vinohradnícka oblast’, Južnoslovenská vinohradnícka oblast’, Nitrianska vinohradnícka oblast’, Stredoslovenská vinohradnícka oblast’, Východoslovenská vinohradnícka oblast’ samt de vinarealer som inte ingår i punkt 3 f, |
| --- | --- |

e)

i Slovakien: vinarealerna i följande områden: Malokarpatská vinohradnícka oblast’, Južnoslovenská vinohradnícka oblast’, Nitrianska vinohradnícka oblast’, Stredoslovenská vinohradnícka oblast’, Východoslovenská vinohradnícka oblast’ samt de vinarealer som inte ingår i punkt 3 f,

| f) | I Slovenien: vinarealerna i följande områden






  — | i regionen Podravje: Štajerska Slovenija, Prekmurje, |
| --- | --- | --- |

f)

I Slovenien: vinarealerna i följande områden

—

i regionen Podravje: Štajerska Slovenija, Prekmurje,

| — | i regionen Posavje: Bizeljsko Sremič, Dolenjska och Bela krajina och vinarealerna i de områden som inte ingår i punkt 4 d, |
| --- | --- |

—

i regionen Posavje: Bizeljsko Sremič, Dolenjska och Bela krajina och vinarealerna i de områden som inte ingår i punkt 4 d,

| g) | i Rumänien: området Podișul Transilvaniei. |
| --- | --- |

g)

i Rumänien: området Podișul Transilvaniei.

| (3) | Vinodlingszon C I omfattar följande vinarealer:






  a) | I Frankrike: vinarealerna






  — | i följande departement: Allier, Alpes-de-Haute-Provence, Hautes-Alpes, Alpes-Maritimes, Ariège, Aveyron, Cantal, Charente, Charente-Maritime, Corrèze, Côte-d’Or, Dordogne, Haute-Garonne, Gers, Gironde, Isère (med undantag för kommunen Chapareillan), Landes, Loire, Haute-Loire, Lot, Lot-et-Garonne, Lozère, Nièvre (utom arrondissementet Cosne-sur-Loire), Puy-de-Dôme, Pyrénées-Atlantiques, Hautes Pyrénées, Rhône, Saône-et-Loire, Tarn, Tarn-et-Garonne, Haute-Vienne, Yonne, |
| --- | --- | --- | --- |

(3)

Vinodlingszon C I omfattar följande vinarealer:

a)

I Frankrike: vinarealerna

—

i följande departement: Allier, Alpes-de-Haute-Provence, Hautes-Alpes, Alpes-Maritimes, Ariège, Aveyron, Cantal, Charente, Charente-Maritime, Corrèze, Côte-d’Or, Dordogne, Haute-Garonne, Gers, Gironde, Isère (med undantag för kommunen Chapareillan), Landes, Loire, Haute-Loire, Lot, Lot-et-Garonne, Lozère, Nièvre (utom arrondissementet Cosne-sur-Loire), Puy-de-Dôme, Pyrénées-Atlantiques, Hautes Pyrénées, Rhône, Saône-et-Loire, Tarn, Tarn-et-Garonne, Haute-Vienne, Yonne,

| — | i arrondissementen Valence och Die i departementet Drôme (utom kantonerna Dieulefit, Loriol, Marsanne och Montélimar), |
| --- | --- |

—

i arrondissementen Valence och Die i departementet Drôme (utom kantonerna Dieulefit, Loriol, Marsanne och Montélimar),

| — | i arrondissementet Tournon: i kantonerna Antraigues, Burzet, Coucouron, Montpezat-sous-Bauzon, Privas, Saint-Étienne de Lugdarès, Saint-Pierreville, Valgorge och La Voulte-sur-Rhône i departementet Ardèche. |
| --- | --- |

—

i arrondissementet Tournon: i kantonerna Antraigues, Burzet, Coucouron, Montpezat-sous-Bauzon, Privas, Saint-Étienne de Lugdarès, Saint-Pierreville, Valgorge och La Voulte-sur-Rhône i departementet Ardèche.

| b) | I Italien: vinarealerna inom regionen Aostadalen och i provinserna Sondrio, Bolzano, Trento och Belluno. |
| --- | --- |

b)

I Italien: vinarealerna inom regionen Aostadalen och i provinserna Sondrio, Bolzano, Trento och Belluno.

| c) | I Spanien: vinarealerna i provinserna La Coruña, Asturien, Kantabrien, Giupzcoa och Vizcaya. |
| --- | --- |

c)

I Spanien: vinarealerna i provinserna La Coruña, Asturien, Kantabrien, Giupzcoa och Vizcaya.

| d) | I Portugal, vinarealerna i den del av regionen Norte som motsvarar det vinodlingsområde där vin med kvalitetsbeteckningen ”Vinho Verde” odlas samt ”Concelhos de Bombarral, Lourinhã, Mafra e Torres Vedras” (med undantag för ”Freguesias da Carvoeira e Dois Portos”) som tillhör ”Região viticola da Extremadura”. |
| --- | --- |

d)

I Portugal, vinarealerna i den del av regionen Norte som motsvarar det vinodlingsområde där vin med kvalitetsbeteckningen ”Vinho Verde” odlas samt ”Concelhos de Bombarral, Lourinhã, Mafra e Torres Vedras” (med undantag för ”Freguesias da Carvoeira e Dois Portos”) som tillhör ”Região viticola da Extremadura”.

| e) | I Ungern: samtliga vinarealer. |
| --- | --- |

e)

I Ungern: samtliga vinarealer.

| f) | I Slovakien, vinarealerna i Tokajská vinohradnícka oblast’. |
| --- | --- |

f)

I Slovakien, vinarealerna i Tokajská vinohradnícka oblast’.

| g) | I Rumänien, vinarealer som inte omfattas av punkt 2 g eller 4 f. |
| --- | --- |

g)

I Rumänien, vinarealer som inte omfattas av punkt 2 g eller 4 f.

| (4) | Vinodlingszon C II omfattar följande vinarealer:






  a) | I Frankrike: vinarealerna






  — | i följande departement: Aude, Bouches-du-Rhône, Gard, Hérault, Pyrénées-Orientales (utom kantonerna Olette och Arles-sur-Tech), Vaucluse, |
| --- | --- | --- | --- |

(4)

Vinodlingszon C II omfattar följande vinarealer:

a)

I Frankrike: vinarealerna

—

i följande departement: Aude, Bouches-du-Rhône, Gard, Hérault, Pyrénées-Orientales (utom kantonerna Olette och Arles-sur-Tech), Vaucluse,

| — | i den del av departement Var vars södra del gränsar till följande kommuners norra gräns: Evenos, Le Beausset, Solliès-Toucas, Cuers, Puget-Ville, Collobrières, La Garde-Freinet, Plan-de-la-Tour och Sainte-Maxime, |
| --- | --- |

—

i den del av departement Var vars södra del gränsar till följande kommuners norra gräns: Evenos, Le Beausset, Solliès-Toucas, Cuers, Puget-Ville, Collobrières, La Garde-Freinet, Plan-de-la-Tour och Sainte-Maxime,

| — | i arrondissementet Nyons och kantonen Loirol-sur-Drôme i departementet Drôme, |
| --- | --- |

—

i arrondissementet Nyons och kantonen Loirol-sur-Drôme i departementet Drôme,

| — | i de delar av departementet Ardèche som inte räknas upp i punkt 3 a. |
| --- | --- |

—

i de delar av departementet Ardèche som inte räknas upp i punkt 3 a.

| b) | I Italien: vinarealerna i följande regioner: Abruzzerna, Kampanien, Emilia-Romagna, Friuli-Venezia Giulia, Latium, Ligurien, Lombardiet (utom provinsen Sondrio), Marche, Molise, Piemonte, Toskana, Umbrien, Venetien (utom provinsen Belluno), däribland de öar som hör till dessa regioner, t.ex. Elba och de övriga öarna i Toskanska arkipelagen, Pontinska öarna, Capri och Ischia. |
| --- | --- |

b)

I Italien: vinarealerna i följande regioner: Abruzzerna, Kampanien, Emilia-Romagna, Friuli-Venezia Giulia, Latium, Ligurien, Lombardiet (utom provinsen Sondrio), Marche, Molise, Piemonte, Toskana, Umbrien, Venetien (utom provinsen Belluno), däribland de öar som hör till dessa regioner, t.ex. Elba och de övriga öarna i Toskanska arkipelagen, Pontinska öarna, Capri och Ischia.

| c) | I Spanien: vinarealerna i följande provinser






  — | Lugo, Ourense, Pontevedra, |
| --- | --- | --- |

c)

I Spanien: vinarealerna i följande provinser

—

Lugo, Ourense, Pontevedra,

| — | Ávila (utom de kommuner som omfattas av kvalitetsbeteckningen ”comarca” i vindistriktet Cebreros), Burgos, León, Palencia, Salamanca, Segovia, Soria, Valladolid, Zamora, |
| --- | --- |

—

Ávila (utom de kommuner som omfattas av kvalitetsbeteckningen ”comarca” i vindistriktet Cebreros), Burgos, León, Palencia, Salamanca, Segovia, Soria, Valladolid, Zamora,

| — | La Rioja, |
| --- | --- |

—

La Rioja,

| — | Álava, |
| --- | --- |

—

Álava,

| — | Navarra, |
| --- | --- |

—

Navarra,

| — | Huesca, |
| --- | --- |

—

Huesca,

| — | Barcelona, Girona, Lleida, |
| --- | --- |

—

Barcelona, Girona, Lleida,

| — | den del av provinsen Zaragoza som ligger norr om floden Ebro, |
| --- | --- |

—

den del av provinsen Zaragoza som ligger norr om floden Ebro,

| — | de kommuner i provinsen Tarragona som ingår i ursprungsbeteckningen Penedés, |
| --- | --- |

—

de kommuner i provinsen Tarragona som ingår i ursprungsbeteckningen Penedés,

| — | den del av provinsen Tarragona som omfattas av kvalitetsbeteckningen ”comarca” i Conca de Barberá. |
| --- | --- |

—

den del av provinsen Tarragona som omfattas av kvalitetsbeteckningen ”comarca” i Conca de Barberá.

| d) | I Slovenien: vinarealerna i följande områden: Brda eller Goriška Brda, Vipavska dolina eller Vipava, Karst (Kras) och Slovenska Istra. |
| --- | --- |

d)

I Slovenien: vinarealerna i följande områden: Brda eller Goriška Brda, Vipavska dolina eller Vipava, Karst (Kras) och Slovenska Istra.

| e) | I Bulgarien: vinarealerna i följande områden: Dunavska Ravnina (Дунавска равнина), Chernomorski Rayon (Черноморски район), Rozova Dolina (Розова долина). |
| --- | --- |

e)

I Bulgarien: vinarealerna i följande områden: Dunavska Ravnina (Дунавска равнина), Chernomorski Rayon (Черноморски район), Rozova Dolina (Розова долина).

| f) | I Rumänien: vinarealerna i följande områden:
  Dealurile Buzăului, Dealu Mare, Severinului och Plaiurile Drâncei, Colinele Dobrogei, Terasele Dunării, södra vinområdet med bl.a. områden med sandjordar och andra bördiga regioner. |
| --- | --- |

f)

I Rumänien: vinarealerna i följande områden:

Dealurile Buzăului, Dealu Mare, Severinului och Plaiurile Drâncei, Colinele Dobrogei, Terasele Dunării, södra vinområdet med bl.a. områden med sandjordar och andra bördiga regioner.

| (5) | Vinodlingszon C III a omfattar följande vinarealer:






  a) | I Grekland: vinarealerna i följande provinser: Florina, Imathia, Kilkis, Grevena, Larisa, Ioannina, Leukas, Achaia, Messenien, Arkadien, Korinthia, Heraklion, Chania, Rethymni, Samos, Lasithi samt ön Thira (Santorini). |
| --- | --- | --- |

(5)

Vinodlingszon C III a omfattar följande vinarealer:

a)

I Grekland: vinarealerna i följande provinser: Florina, Imathia, Kilkis, Grevena, Larisa, Ioannina, Leukas, Achaia, Messenien, Arkadien, Korinthia, Heraklion, Chania, Rethymni, Samos, Lasithi samt ön Thira (Santorini).

| b) | I Cypern: vinarealer på över 600 meters höjd. |
| --- | --- |

b)

I Cypern: vinarealer på över 600 meters höjd.

| c) | I Bulgarien: vinarealer som inte omfattas av punkt 4 e. |
| --- | --- |

c)

I Bulgarien: vinarealer som inte omfattas av punkt 4 e.

| (6) | Vinodlingszon C III b omfattar följande vinarealer:






  a) | I Frankrike: vinarealerna






  — | i departementen på Korsika, |
| --- | --- | --- | --- |

(6)

Vinodlingszon C III b omfattar följande vinarealer:

a)

I Frankrike: vinarealerna

—

i departementen på Korsika,

| — | den del av departementet Var som ligger mellan havet och en linje som avgränsas av kommunerna (som själva ingår) Evenos, Le Beausset, Solliès-Toucas, Cuers, Puget-Ville, Collobrières, La Garde-Freinet, Plan-de-la-Tour och Sainte-Maxime, |
| --- | --- |

—

den del av departementet Var som ligger mellan havet och en linje som avgränsas av kommunerna (som själva ingår) Evenos, Le Beausset, Solliès-Toucas, Cuers, Puget-Ville, Collobrières, La Garde-Freinet, Plan-de-la-Tour och Sainte-Maxime,

| — | i kantonerna Olette och Arles-sur-Tech i departementet Pyrénées-Orientales. |
| --- | --- |

—

i kantonerna Olette och Arles-sur-Tech i departementet Pyrénées-Orientales.

| b) | I Italien: vinarealerna i följande regioner: Kalabrien, Basilicata, Apulien, Sardinien och Sicilien, inbegripet de öar som hör till dessa regioner, till exempel Pantelleria samt Lipariska, Egadiska och Pelagiska öarna. |
| --- | --- |

b)

I Italien: vinarealerna i följande regioner: Kalabrien, Basilicata, Apulien, Sardinien och Sicilien, inbegripet de öar som hör till dessa regioner, till exempel Pantelleria samt Lipariska, Egadiska och Pelagiska öarna.

| c) | I Grekland: vinarealerna som inte är uppräknade i punkt 5 a. |
| --- | --- |

c)

I Grekland: vinarealerna som inte är uppräknade i punkt 5 a.

| d) | I Spanien: vinarealerna som inte är uppräknade i punkt 3 c eller 4 c. |
| --- | --- |

d)

I Spanien: vinarealerna som inte är uppräknade i punkt 3 c eller 4 c.

| e) | I Portugal: vinarealerna i de regioner som inte ingår i punkt 3 d. |
| --- | --- |

e)

I Portugal: vinarealerna i de regioner som inte ingår i punkt 3 d.

| f) | I Cypern: vinarealer belägna lägre än 600 meter över havet. |
| --- | --- |

f)

I Cypern: vinarealer belägna lägre än 600 meter över havet.

| g) | I Malta: samtliga vinarealer. |
| --- | --- |

g)

I Malta: samtliga vinarealer.

Avgränsningen av de områden som hör till de administrativa enheter som anges i denna bilaga framgår av de nationella bestämmelser som gällde den 15 december 1981 samt för Spanien av de nationella bestämmelser som gällde den 1 mars 1986 och för Portugal av de nationella bestämmelser som gällde den 1 mars 1998.

Onsdagen den 4 juli 2012BILAGA XIII

Del I

Berikning, syrning och avsyrning i vissa vinodlingszoner

A.   Gränser för berikning

| 1. | När väderleksförhållandena i vissa vinodlingszoner i unionen, enligt tillägget till bilaga XII, har gjort det nödvändigt får de berörda medlemsstaterna tillåta en höjning av den naturliga alkoholhalten i volymprocent i färska druvor, druvmust, delvis jäst druvmust, och ungt, icke färdigjäst vin och vin som härrör från druvsorter som är klassificerbara enligt artikel 166. |
| --- | --- |

1.

När väderleksförhållandena i vissa vinodlingszoner i unionen, enligt tillägget till bilaga XII, har gjort det nödvändigt får de berörda medlemsstaterna tillåta en höjning av den naturliga alkoholhalten i volymprocent i färska druvor, druvmust, delvis jäst druvmust, och ungt, icke färdigjäst vin och vin som härrör från druvsorter som är klassificerbara enligt artikel 166.

| 2. | Höjningen av den naturliga alkoholhalten i volymprocent ska åstadkommas med hjälp av de oenologiska behandlingar som avses i avsnitt B och får inte överstiga följande gränsvärden:






  a) | 3 volymprocent i vinodlingszon A enligt tillägget till bilaga XII, |
| --- | --- | --- |

2.

Höjningen av den naturliga alkoholhalten i volymprocent ska åstadkommas med hjälp av de oenologiska behandlingar som avses i avsnitt B och får inte överstiga följande gränsvärden:

a)

3 volymprocent i vinodlingszon A enligt tillägget till bilaga XII,

| b) | 2 volymprocent i vinodlingszon B enligt tillägget till bilaga XII, |
| --- | --- |

b)

2 volymprocent i vinodlingszon B enligt tillägget till bilaga XII,

| c) | 1,5 volymprocent i vinodlingszon C enligt tillägget till bilaga XII. |
| --- | --- |

c)

1,5 volymprocent i vinodlingszon C enligt tillägget till bilaga XII.

| 3. | Under år med ovanligt ogynnsamma väderförhållanden får medlemsstaterna begära att det/de gränsvärden som fastställs i punkt 2 höjs med 0,5 procentenheter. Som svar på en sådan begäran ska kommissionen enligt de befogenheter som avses i artikel 172 anta genomförandeakten så snart som möjligt. Kommissionen ska sträva efter att fatta ett beslut inom fyra veckor efter det att denna begäran har tagits emot. |
| --- | --- |

3.

Under år med ovanligt ogynnsamma väderförhållanden får medlemsstaterna begära att det/de gränsvärden som fastställs i punkt 2 höjs med 0,5 procentenheter. Som svar på en sådan begäran ska kommissionen enligt de befogenheter som avses i artikel 172 anta genomförandeakten så snart som möjligt. Kommissionen ska sträva efter att fatta ett beslut inom fyra veckor efter det att denna begäran har tagits emot.

B.   Berikningsmetoder

| 1. | Höjningen av den naturliga alkoholhalten i volymprocent enligt avsnitt A får endast åstadkommas på följande sätt:






  a) | För färska druvor, delvis jäst druvmust eller ungt, icke färdigjäst vin, genom tillsats av sackaros, koncentrerad druvmust eller rektifierad koncentrerad druvmust. |
| --- | --- | --- |

1.

Höjningen av den naturliga alkoholhalten i volymprocent enligt avsnitt A får endast åstadkommas på följande sätt:

a)

För färska druvor, delvis jäst druvmust eller ungt, icke färdigjäst vin, genom tillsats av sackaros, koncentrerad druvmust eller rektifierad koncentrerad druvmust.

| b) | För druvmust, genom tillsats av sackaros, koncentrerad druvmust eller rektifierad koncentrerad druvmust, eller genom partiell koncentrering, inbegripet omvänd osmos. |
| --- | --- |

b)

För druvmust, genom tillsats av sackaros, koncentrerad druvmust eller rektifierad koncentrerad druvmust, eller genom partiell koncentrering, inbegripet omvänd osmos.

| c) | För vin, genom partiell koncentrering genom kylning. |
| --- | --- |

c)

För vin, genom partiell koncentrering genom kylning.

| 2. | De behandlingar som avses i punkt 1 ska vara ömsesidigt uteslutande när vinet eller druvmusten berikas med koncentrerad druvmust eller rektifierad koncentrerad druvmust och stöd ges enligt artikel 103y i förordning (EG) nr 1234/2007. |
| --- | --- |

2.

De behandlingar som avses i punkt 1 ska vara ömsesidigt uteslutande när vinet eller druvmusten berikas med koncentrerad druvmust eller rektifierad koncentrerad druvmust och stöd ges enligt artikel 103y i förordning (EG) nr 1234/2007.

| 3. | Den tillsats av sackaros som avses i punkt 1 a och 1 b får endast utföras genom chaptalisering och endast inom följande områden:






  a) | vinodlingszon A enligt tillägget till bilaga XII, |
| --- | --- | --- |

3.

Den tillsats av sackaros som avses i punkt 1 a och 1 b får endast utföras genom chaptalisering och endast inom följande områden:

a)

vinodlingszon A enligt tillägget till bilaga XII,

| b) | vinodlingszon B enligt tillägget till bilaga XII, |
| --- | --- |

b)

vinodlingszon B enligt tillägget till bilaga XII,

| c) | vinodlingszon C enligt tillägget till bilaga XII, |
| --- | --- |

c)

vinodlingszon C enligt tillägget till bilaga XII,

med undantag av vinodlingar i Italien, Grekland, Spanien, Portugal och Cypern samt de vinodlingar i de franska departementen över vilka följande appelationsdomstolar har domsrätt:

| — | Aix en Provence. |
| --- | --- |

—

Aix en Provence.

| — | Nîmes. |
| --- | --- |

—

Nîmes.

| — | Montpellier. |
| --- | --- |

—

Montpellier.

| — | Toulouse. |
| --- | --- |

—

Toulouse.

| — | Agen. |
| --- | --- |

—

Agen.

| — | Pau. |
| --- | --- |

—

Pau.

| — | Bordeaux. |
| --- | --- |

—

Bordeaux.

| — | Bastia. |
| --- | --- |

—

Bastia.

Berikning genom chaptalisering får emellertid beviljas av de nationella myndigheterna som ett undantag i de ovannämnda franska departementen. Frankrike ska omedelbart meddela kommissionen och de andra medlemsstaterna om sådana beviljanden.

| 4. | Tillsats av koncentrerad druvmust eller rektifierad koncentrerad druvmust får inte ha till följd att den ursprungliga volymen färska krossade druvor, druvmust, druvmust i jäsning eller ungt, icke färdigjäst vin ökas med mera än 11 % inom vinodlingszon A, 8 % inom vinodlingszon B och 6,5 % inom vinodlingszonerna C, enligt tillägget till bilaga XII. |
| --- | --- |

4.

Tillsats av koncentrerad druvmust eller rektifierad koncentrerad druvmust får inte ha till följd att den ursprungliga volymen färska krossade druvor, druvmust, druvmust i jäsning eller ungt, icke färdigjäst vin ökas med mera än 11 % inom vinodlingszon A, 8 % inom vinodlingszon B och 6,5 % inom vinodlingszonerna C, enligt tillägget till bilaga XII.

| 5. | Koncentreringen av druvmust eller vin genom de metoder som avses i punkt 1 får inte






  a) | leda till att den ursprungliga volymen för produkterna minskas med mer än 20 %, |
| --- | --- | --- |

5.

Koncentreringen av druvmust eller vin genom de metoder som avses i punkt 1 får inte

a)

leda till att den ursprungliga volymen för produkterna minskas med mer än 20 %,

| b) | utan hinder av bestämmelserna i punkt 2 c i avsnitt A, öka den naturliga alkoholhalten för dessa produkter med mer än 2 volymprocent. |
| --- | --- |

b)

utan hinder av bestämmelserna i punkt 2 c i avsnitt A, öka den naturliga alkoholhalten för dessa produkter med mer än 2 volymprocent.

| 6. | De behandlingar som avses i punkterna 1 och 5 får inte leda till att den totala alkoholhalten för färska druvor, druvmust, delvis jäst druvmust, ungt icke färdigjäst vin eller vin höjs till mer än






  a) | 11,5 volymprocent i vinodlingszon A enligt tillägget till bilaga XII, |
| --- | --- | --- |

6.

De behandlingar som avses i punkterna 1 och 5 får inte leda till att den totala alkoholhalten för färska druvor, druvmust, delvis jäst druvmust, ungt icke färdigjäst vin eller vin höjs till mer än

a)

11,5 volymprocent i vinodlingszon A enligt tillägget till bilaga XII,

| b) | 12 volymprocent i vinodlingszon B enligt tillägget till bilaga XII, |
| --- | --- |

b)

12 volymprocent i vinodlingszon B enligt tillägget till bilaga XII,

| c) | 12,5 volymprocent i vinodlingszon C I enligt tillägget till bilaga XII, |
| --- | --- |

c)

12,5 volymprocent i vinodlingszon C I enligt tillägget till bilaga XII,

| d) | 13 volymprocent i vinodlingszon C II enligt tillägget till bilaga XII, och |
| --- | --- |

d)

13 volymprocent i vinodlingszon C II enligt tillägget till bilaga XII, och

| e) | 13,5 volymprocent i vinodlingszon C III enligt tillägget till bilaga XII. |
| --- | --- |

e)

13,5 volymprocent i vinodlingszon C III enligt tillägget till bilaga XII.

| 7. | Genom undantag från punkt 6 får medlemsstaterna






  a) | för rött vin höja det övre gränsvärdet för den totala alkoholhalten för de produkter som avses i punkt 6 till 12 volymprocent i vinodlingszon A och 12,5 volymprocent i vinodlingszon B enligt tillägget till bilaga XII, |
| --- | --- | --- |

7.

Genom undantag från punkt 6 får medlemsstaterna

a)

för rött vin höja det övre gränsvärdet för den totala alkoholhalten för de produkter som avses i punkt 6 till 12 volymprocent i vinodlingszon A och 12,5 volymprocent i vinodlingszon B enligt tillägget till bilaga XII,

| b) | höja den totala alkoholhalten i volymprocent för de produkter som avses i punkt 6 för produktion av viner med ursprungsbeteckning till ett gränsvärde som fastställs av medlemsstaterna själva. |
| --- | --- |

b)

höja den totala alkoholhalten i volymprocent för de produkter som avses i punkt 6 för produktion av viner med ursprungsbeteckning till ett gränsvärde som fastställs av medlemsstaterna själva.

C.   Syrning och avsyrning

| 1. | Färska druvor, druvmust, delvis jäst druvmust, ungt, icke färdigjäst vin samt vin får undergå






  a) | avsyrning inom vinodlingszonerna A, B och C I enligt tillägget till bilaga XII, |
| --- | --- | --- |

1.

Färska druvor, druvmust, delvis jäst druvmust, ungt, icke färdigjäst vin samt vin får undergå

a)

avsyrning inom vinodlingszonerna A, B och C I enligt tillägget till bilaga XII,

| b) | syrning och avsyrning inom vinodlingszonerna C I, C II och C III a enligt tillägget till bilaga XII, utan att detta påverkar tillämpningen av punkt 7 i detta avsnitt, eller |
| --- | --- |

b)

syrning och avsyrning inom vinodlingszonerna C I, C II och C III a enligt tillägget till bilaga XII, utan att detta påverkar tillämpningen av punkt 7 i detta avsnitt, eller

| c) | syrning inom vinodlingszon C III b enligt tillägget till bilaga XII. |
| --- | --- |

c)

syrning inom vinodlingszon C III b enligt tillägget till bilaga XII.

| 2. | Syrning av de produkter som anges i punkt 1, bortsett från vin, får endast göras upp till 1,50 g/l uttryckt som vinsyra, eller 20 milliekvivalenter/l. |
| --- | --- |

2.

Syrning av de produkter som anges i punkt 1, bortsett från vin, får endast göras upp till 1,50 g/l uttryckt som vinsyra, eller 20 milliekvivalenter/l.

| 3. | Syrning av vin får endast göras upp till 2,50 g/l uttryckt som vinsyra, eller 33,3 milliekvivalenter/l. |
| --- | --- |

3.

Syrning av vin får endast göras upp till 2,50 g/l uttryckt som vinsyra, eller 33,3 milliekvivalenter/l.

| 4. | Avsyrning av vin får endast göras upp till 1 g/l uttryckt som vinsyra, eller 13,3 milliekvivalenter/l. |
| --- | --- |

4.

Avsyrning av vin får endast göras upp till 1 g/l uttryckt som vinsyra, eller 13,3 milliekvivalenter/l.

| 5. | Druvmust avsedd för koncentrering får undergå partiell avsyrning. |
| --- | --- |

5.

Druvmust avsedd för koncentrering får undergå partiell avsyrning.

| 6. | Utan hinder av punkt 1 får under år med ovanliga väderleksförhållanden medlemsstaterna tillåta syrning av de produkter som anges i punkt 1 inom vinodlingszonerna A och B enligt tillägget till bilaga XII, på de villkor som anges i punkterna 2 och 3 i detta avsnitt. |
| --- | --- |

6.

Utan hinder av punkt 1 får under år med ovanliga väderleksförhållanden medlemsstaterna tillåta syrning av de produkter som anges i punkt 1 inom vinodlingszonerna A och B enligt tillägget till bilaga XII, på de villkor som anges i punkterna 2 och 3 i detta avsnitt.

| 7. | Syrning och berikning, såvida inte undantag medges av kommissionen genom delegerade akter enligt artikel 162.1, liksom syrning och avsyrning av en och samma produkt ska utesluta varandra. |
| --- | --- |

7.

Syrning och berikning, såvida inte undantag medges av kommissionen genom delegerade akter enligt artikel 162.1, liksom syrning och avsyrning av en och samma produkt ska utesluta varandra.

D.   Behandlingar

| 1. | De behandlingar som avses i avsnitten B och C, med undantag av syrning och avsyrning av vin, ska endast vara tillåtna på villkor som ska fastställas av kommissionen genom delegerade akter enligt artikel 162.1 i samband med bearbetning av färska druvor, druvmust, delvis jäst druvmust eller ungt, icke färdigjäst vin till vin eller någon annan dryck avsedd för direkt konsumtion enligt artikel 1.1.1, med undantag av mousserande vin eller mousserande vin tillsatt med koldioxid, inom den vinodlingszon där de färska druvorna som använts har skördats. |
| --- | --- |

1.

De behandlingar som avses i avsnitten B och C, med undantag av syrning och avsyrning av vin, ska endast vara tillåtna på villkor som ska fastställas av kommissionen genom delegerade akter enligt artikel 162.1 i samband med bearbetning av färska druvor, druvmust, delvis jäst druvmust eller ungt, icke färdigjäst vin till vin eller någon annan dryck avsedd för direkt konsumtion enligt artikel 1.1.1, med undantag av mousserande vin eller mousserande vin tillsatt med koldioxid, inom den vinodlingszon där de färska druvorna som använts har skördats.

| 2. | Koncentrering av vin ska äga rum inom den vinodlingszon där de färska druvor som använts har skördats. |
| --- | --- |

2.

Koncentrering av vin ska äga rum inom den vinodlingszon där de färska druvor som använts har skördats.

| 3. | Syrning och avsyrning av vin får endast utföras inom det vinframställningsföretag och den vinodlingszon där de druvor som använts vid framställning av vinet i fråga har skördats. |
| --- | --- |

3.

Syrning och avsyrning av vin får endast utföras inom det vinframställningsföretag och den vinodlingszon där de druvor som använts vid framställning av vinet i fråga har skördats.

| 4. | Var och en av de behandlingar som anges i punkterna 1, 2 och 3 ska anmälas till de behöriga myndigheterna. Detsamma ska gälla för de mängder koncentrerad druvmust, rektifierad koncentrerad druvmust eller sackaros som för yrkesutövning innehas av fysiska eller juridiska personer eller sammanslutningar av sådana personer, särskilt producenter, tappningsföretag, bearbetningsföretag samt näringsidkare som ska fastställas av kommissionen genom delegerade akter enligt artikel 162.1, vid samma tidpunkt och på samma ställe som färska druvor, delvis jäst druvmust eller otappat vin. Anmälan av dessa mängder kan dock ersättas av registerföring över inkommande varor och förbrukning. |
| --- | --- |

4.

Var och en av de behandlingar som anges i punkterna 1, 2 och 3 ska anmälas till de behöriga myndigheterna. Detsamma ska gälla för de mängder koncentrerad druvmust, rektifierad koncentrerad druvmust eller sackaros som för yrkesutövning innehas av fysiska eller juridiska personer eller sammanslutningar av sådana personer, särskilt producenter, tappningsföretag, bearbetningsföretag samt näringsidkare som ska fastställas av kommissionen genom delegerade akter enligt artikel 162.1, vid samma tidpunkt och på samma ställe som färska druvor, delvis jäst druvmust eller otappat vin. Anmälan av dessa mängder kan dock ersättas av registerföring över inkommande varor och förbrukning.

| 5. | Var och en av de behandlingar som avses i avsnitten B och C ska antecknas på det följedokument som föreskrivs i artikel 306 och som följer med de behandlade produkterna när dessa sätts i omlopp. |
| --- | --- |

5.

Var och en av de behandlingar som avses i avsnitten B och C ska antecknas på det följedokument som föreskrivs i artikel 306 och som följer med de behandlade produkterna när dessa sätts i omlopp.

| 6. | Om inte annat följer av undantagsbestämmelser som fastställs på grund av ovanliga väderleksförhållanden, får dessa behandlingar inte utföras






  a) | i vinodlingszon C enligt tillägget till bilaga XII efter den 1 januari, |
| --- | --- | --- |

6.

Om inte annat följer av undantagsbestämmelser som fastställs på grund av ovanliga väderleksförhållanden, får dessa behandlingar inte utföras

a)

i vinodlingszon C enligt tillägget till bilaga XII efter den 1 januari,

| b) | i vinodlingszonerna A och B enligt tillägget till bilaga XII efter den 16 mars, och |
| --- | --- |

b)

i vinodlingszonerna A och B enligt tillägget till bilaga XII efter den 16 mars, och

de får endast utföras för produkter som härrör från vinskörden närmast före dessa datum.

| 7. | Utan hinder av punkt 6 får koncentrering genom kylning samt genom syrning och avsyrning av vin äga rum när som helst under året. |
| --- | --- |

7.

Utan hinder av punkt 6 får koncentrering genom kylning samt genom syrning och avsyrning av vin äga rum när som helst under året.

Del II

Restriktioner

A.   Allmänt

| 1. | De tillåtna oenologiska metoderna och behandlingarna får inte innebära tillsats av vatten, utom då det krävs av särskilda tekniska skäl. |
| --- | --- |

1.

De tillåtna oenologiska metoderna och behandlingarna får inte innebära tillsats av vatten, utom då det krävs av särskilda tekniska skäl.

| 2. | De tillåtna oenologiska metoderna och behandlingarna får inte innebära tillsats av alkohol, med undantag av metoder och behandlingar för framställning av färsk druvmust vars jäsning har avbrutits genom tillsats av alkohol, likörvin, mousserande vin, vin avsett för destillation som har tillsatts alkohol, och pärlande vin. |
| --- | --- |

2.

De tillåtna oenologiska metoderna och behandlingarna får inte innebära tillsats av alkohol, med undantag av metoder och behandlingar för framställning av färsk druvmust vars jäsning har avbrutits genom tillsats av alkohol, likörvin, mousserande vin, vin avsett för destillation som har tillsatts alkohol, och pärlande vin.

| 3. | Vin som tillsatts alkohol för destillation får endast användas för destillation. |
| --- | --- |

3.

Vin som tillsatts alkohol för destillation får endast användas för destillation.

| B. | Färska druvor, druvmust och druvsaft |
| --- | --- |

B.

Färska druvor, druvmust och druvsaft

| 1. | Färsk druvmust vars jäsning har avbrutits genom tillsats av alkohol får endast användas vid framställning av produkter som inte omfattas av KN-numren 2204 10, 2204 21 och 2204 29. Detta påverkar inte eventuella strängare föreskrifter som medlemsstaterna kan komma att utfärda för framställning på deras territorium av produkter som inte omfattas av KN-numren 2204 10, 2204 21 och 2204 29. |
| --- | --- |

1.

Färsk druvmust vars jäsning har avbrutits genom tillsats av alkohol får endast användas vid framställning av produkter som inte omfattas av KN-numren 2204 10, 2204 21 och 2204 29. Detta påverkar inte eventuella strängare föreskrifter som medlemsstaterna kan komma att utfärda för framställning på deras territorium av produkter som inte omfattas av KN-numren 2204 10, 2204 21 och 2204 29.

| 2. | Druvsaft och koncentrerad druvsaft får inte användas till vinframställning eller tillsättas vin. De får inte jäsas till alkohol inom unionens territorium. |
| --- | --- |

2.

Druvsaft och koncentrerad druvsaft får inte användas till vinframställning eller tillsättas vin. De får inte jäsas till alkohol inom unionens territorium.

| 3. | Bestämmelser i punkterna 1 och 2 ska inte tillämpas på produkter som i Förenade kungariket, Irland och Polen är avsedda för framställning av produkter enligt KN-nummer 2206 00 för vilka dessa medlemsstater får tillåta användning av en sammansatt beteckning i vilken ordet ”vin” ingår. |
| --- | --- |

3.

Bestämmelser i punkterna 1 och 2 ska inte tillämpas på produkter som i Förenade kungariket, Irland och Polen är avsedda för framställning av produkter enligt KN-nummer 2206 00 för vilka dessa medlemsstater får tillåta användning av en sammansatt beteckning i vilken ordet ”vin” ingår.

| 4. | Delvis jäst druvmust framställd av lätt torkade druvor får endast släppas ut på marknaden för framställning av likörvin och endast inom de vinodlingsområden där detta var brukligt den 1 januari 1985, och för framställning av vin av övermogna druvor. |
| --- | --- |

4.

Delvis jäst druvmust framställd av lätt torkade druvor får endast släppas ut på marknaden för framställning av likörvin och endast inom de vinodlingsområden där detta var brukligt den 1 januari 1985, och för framställning av vin av övermogna druvor.

| 5. | Om inte annat beslutas enligt artikel 43.2 i fördraget i enlighet med unionens internationella åtaganden får färska druvor, druvmust, delvis jäst druvmust, koncentrerad druvmust, rektifierad koncentrerad druvmust, druvmust vars jäsning har avbrutits genom tillsats av alkohol, druvsaft, koncentrerad druvsaft och vin, eller blandningar av dessa produkter, med ursprung i tredjeland inte användas till framställning av produkter enligt denna bilaga eller tillsättas sådana produkter på unionens territorium. |
| --- | --- |

5.

Om inte annat beslutas enligt artikel 43.2 i fördraget i enlighet med unionens internationella åtaganden får färska druvor, druvmust, delvis jäst druvmust, koncentrerad druvmust, rektifierad koncentrerad druvmust, druvmust vars jäsning har avbrutits genom tillsats av alkohol, druvsaft, koncentrerad druvsaft och vin, eller blandningar av dessa produkter, med ursprung i tredjeland inte användas till framställning av produkter enligt denna bilaga eller tillsättas sådana produkter på unionens territorium.

C.   Blandning av viner

Om inte annat beslutas enligt artikel 43.2 i fördraget i enlighet med unionens internationella åtaganden är det förbjudet att i unionen blanda vin med ursprung i tredjeland med ett unionsvin, liksom att blanda olika viner med ursprung i tredjeland.

D.   Biprodukter

| 1. | Överpressning av druvor är förbjuden. Med beaktande av lokala och tekniska förhållanden ska medlemsstaterna besluta om den minimikvantitet alkohol som får ingå i återstoder från vindruvspressning och vindruv efter druvpressningen.
  Alkoholkvantiteten i dessa biprodukter ska beslutas av medlemsstaterna och vara minst 5 % av alkoholvolymen i det framställda vinet. |
| --- | --- |

1.

Överpressning av druvor är förbjuden. Med beaktande av lokala och tekniska förhållanden ska medlemsstaterna besluta om den minimikvantitet alkohol som får ingå i återstoder från vindruvspressning och vindruv efter druvpressningen.

Alkoholkvantiteten i dessa biprodukter ska beslutas av medlemsstaterna och vara minst 5 % av alkoholvolymen i det framställda vinet.

| 2. | Med undantag av alkohol, eau-de-vie och piquettevin, får varken vin eller andra drycker avsedda för direkt konsumtion framställas av vindruv eller återstoder från vindruvspressning. Hällande av vin över jäsningsrester, druvrester eller pressad aszú-massa ska tillåtas på villkor som ska fastställas av kommissionen genom delegerade akter enligt artikel 162.1, där detta är traditionell praxis vid framställning av ”Tokaji fordítás” och ”Tokaji máslás” i Ungern och ”Tokajský forditáš” och ”Tokajský mášláš” i Slovakien. |
| --- | --- |

2.

Med undantag av alkohol, eau-de-vie och piquettevin, får varken vin eller andra drycker avsedda för direkt konsumtion framställas av vindruv eller återstoder från vindruvspressning. Hällande av vin över jäsningsrester, druvrester eller pressad aszú-massa ska tillåtas på villkor som ska fastställas av kommissionen genom delegerade akter enligt artikel 162.1, där detta är traditionell praxis vid framställning av ”Tokaji fordítás” och ”Tokaji máslás” i Ungern och ”Tokajský forditáš” och ”Tokajský mášláš” i Slovakien.

| 3. | Det är förbjudet att pressa vindruv och jäsa om återstoder från vindruvspressning för andra ändamål än destillation eller framställning av piquettevin. Filtrering och centrifugering av vindruv ska inte betraktas som pressning om de framställda produkterna är av fullgod handelskvalitet. |
| --- | --- |

3.

Det är förbjudet att pressa vindruv och jäsa om återstoder från vindruvspressning för andra ändamål än destillation eller framställning av piquettevin. Filtrering och centrifugering av vindruv ska inte betraktas som pressning om de framställda produkterna är av fullgod handelskvalitet.

| 4. | Piquettevin får, om det är tillåtet att framställa detta i den berörda medlemsstaten, endast användas till destillation eller för vinproducentens husbehovskonsumtion. |
| --- | --- |

4.

Piquettevin får, om det är tillåtet att framställa detta i den berörda medlemsstaten, endast användas till destillation eller för vinproducentens husbehovskonsumtion.

| 5. | Utan att medlemsstaternas möjlighet att besluta att kräva att biprodukterna ska bortskaffas genom destillation åsidosätts, ska fysiska eller juridiska personer eller grupper av personer som innehar biprodukter åläggas att bortskaffa dem på villkor som ska fastställas av kommissionen genom delegerade akter enligt artikel 162.1. |
| --- | --- |

5.

Utan att medlemsstaternas möjlighet att besluta att kräva att biprodukterna ska bortskaffas genom destillation åsidosätts, ska fysiska eller juridiska personer eller grupper av personer som innehar biprodukter åläggas att bortskaffa dem på villkor som ska fastställas av kommissionen genom delegerade akter enligt artikel 162.1.

Onsdagen den 4 juli 2012BILAGA XIV

UTTÖMMANDE FÖRTECKNING ÖVER REGLER VARS TILLÄMPNING FÅR UTVIDGAS TILL ATT OMFATTA ICKE-MEDLEMSPRODUCENTER I ENLIGHET MED ARTIKEL 218 OCH ARTIKEL 224

1.   Regler om produktionsinformation

| a) | Anmälan av avsikt att börja odla, per produkt och eventuellt per sort. |
| --- | --- |

a)

Anmälan av avsikt att börja odla, per produkt och eventuellt per sort.

| b) | Anmälan av att odling påbörjats. |
| --- | --- |

b)

Anmälan av att odling påbörjats.

| c) | Anmälan av odlade markarealer sammanlagt, med fördelning per produkt och om möjligt per sort. |
| --- | --- |

c)

Anmälan av odlade markarealer sammanlagt, med fördelning per produkt och om möjligt per sort.

| d) | Anmälan av förväntade kvantiteter och troliga skördedagar per produkt och om möjligt per sort. |
| --- | --- |

d)

Anmälan av förväntade kvantiteter och troliga skördedagar per produkt och om möjligt per sort.

| e) | Periodisk anmälan av skördade kvantiteter och tillgängliga lager, per sort. |
| --- | --- |

e)

Periodisk anmälan av skördade kvantiteter och tillgängliga lager, per sort.

| f) | Information om lagringskapacitet. |
| --- | --- |

f)

Information om lagringskapacitet.

2.   Produktionsregler

| a) | Valet av det utsäde som ska användas med hänsyn till det planerade syftet (färskvarumarknad/bearbetningsindustri). |
| --- | --- |

a)

Valet av det utsäde som ska användas med hänsyn till det planerade syftet (färskvarumarknad/bearbetningsindustri).

| b) | Gallring av fruktodlingar. |
| --- | --- |

b)

Gallring av fruktodlingar.

3.   Regler för saluföring

| a) | Fastställda dagar för att påbörja skörd, saluföring i etapper. |
| --- | --- |

a)

Fastställda dagar för att påbörja skörd, saluföring i etapper.

| b) | Minimikrav i fråga om kvalitet och storlek. |
| --- | --- |

b)

Minimikrav i fråga om kvalitet och storlek.

| c) | Iordningställande, presentation, förpackning och märkning i första handelsledet. |
| --- | --- |

c)

Iordningställande, presentation, förpackning och märkning i första handelsledet.

| d) | Uppgift om produktens ursprung. |
| --- | --- |

d)

Uppgift om produktens ursprung.

4.   Regler för miljöskydd

| a) | Användning av gödnings- och gödselmedel. |
| --- | --- |

a)

Användning av gödnings- och gödselmedel.

| b) | Användning av växtskyddsmedel och andra metoder för att skydda odlingar. |
| --- | --- |

b)

Användning av växtskyddsmedel och andra metoder för att skydda odlingar.

| c) | Maximalt innehåll av resthalter av växtskydds- eller gödningsmedel i frukt och grönsaker. |
| --- | --- |

c)

Maximalt innehåll av resthalter av växtskydds- eller gödningsmedel i frukt och grönsaker.

| d) | Bortskaffande av biprodukter och använt material. |
| --- | --- |

d)

Bortskaffande av biprodukter och använt material.

| e) | Regler för produkter som återtagits från marknaden. |
| --- | --- |

e)

Regler för produkter som återtagits från marknaden.

5.   Regler för marknadsföring och kommunikation i samband med krisförebyggande och krishantering i enlighet med vad som anges i artikel 121.2 c.

Onsdagen den 4 juli 2012BILAGA XV

IMPORTTULL PÅ RIS ENLIGT ARTIKLARNA 242 OCH 244

1.   Importtull på råris

| a) | 30 euro per ton i följande fall:






  i) | då det konstaterats att importen av råris under hela det gångna regleringsåret inte uppnår den årliga referenskvantitet som avses i artikel 242.3 första stycket, minskat med 15 %, |
| --- | --- | --- |

a)

30 euro per ton i följande fall:

i)

då det konstaterats att importen av råris under hela det gångna regleringsåret inte uppnår den årliga referenskvantitet som avses i artikel 242.3 första stycket, minskat med 15 %,

| ii) | då det konstaterats att importen av råris under de sex första månaderna av regleringsåret inte uppnår den årliga referenskvantitet som avses i artikel 242.3 andra stycket, minskat med 15 %, |
| --- | --- |

ii)

då det konstaterats att importen av råris under de sex första månaderna av regleringsåret inte uppnår den årliga referenskvantitet som avses i artikel 242.3 andra stycket, minskat med 15 %,

| b) | 42,5 euro per ton i följande fall:






  i) | då det konstaterats att importen av råris under hela det gångna regleringsåret överstiger den årliga referenskvantitet som avses i artikel 242.3 första stycket, minskat med 15 %, men inte överstiger samma årliga referenskvantitet, ökat med 15 %, |
| --- | --- | --- |

b)

42,5 euro per ton i följande fall:

i)

då det konstaterats att importen av råris under hela det gångna regleringsåret överstiger den årliga referenskvantitet som avses i artikel 242.3 första stycket, minskat med 15 %, men inte överstiger samma årliga referenskvantitet, ökat med 15 %,

| ii) | då det konstaterats att importen av råris under de första sex månaderna av regleringsåret överstiger den delreferenskvantitet som avses i artikel 242.3 andra stycket, minskat med 15 %, men inte överstiger samma delreferenskvantitet, ökat med 15 %, |
| --- | --- |

ii)

då det konstaterats att importen av råris under de första sex månaderna av regleringsåret överstiger den delreferenskvantitet som avses i artikel 242.3 andra stycket, minskat med 15 %, men inte överstiger samma delreferenskvantitet, ökat med 15 %,

| c) | 65 euro per ton i följande fall:






  i) | då det konstaterats att importen av råris under hela det gångna regleringsåret överstiger den årliga referenskvantitet som avses i artikel 242.3 första stycket, ökat med 15 %, |
| --- | --- | --- |

c)

65 euro per ton i följande fall:

i)

då det konstaterats att importen av råris under hela det gångna regleringsåret överstiger den årliga referenskvantitet som avses i artikel 242.3 första stycket, ökat med 15 %,

| ii) | då det konstaterats att importen av råris under de sex första månaderna av regleringsåret överstiger den årliga delreferenskvantitet som avses i artikel 242.3 andra stycket, ökat med 15 %. |
| --- | --- |

ii)

då det konstaterats att importen av råris under de sex första månaderna av regleringsåret överstiger den årliga delreferenskvantitet som avses i artikel 242.3 andra stycket, ökat med 15 %.

2.   Importtull på slipat ris

| a) | 175 euro per ton i följande fall:






  i) | då det konstaterats att importen av helt eller delvis slipat ris under det gångna regleringsåret överstiger 387 743 ton, |
| --- | --- | --- |

a)

175 euro per ton i följande fall:

i)

då det konstaterats att importen av helt eller delvis slipat ris under det gångna regleringsåret överstiger 387 743 ton,

| ii) | då det konstaterats att importen av helt eller delvis slipat ris under de sex första månaderna av regleringsåret överstiger 182 239 ton, |
| --- | --- |

ii)

då det konstaterats att importen av helt eller delvis slipat ris under de sex första månaderna av regleringsåret överstiger 182 239 ton,

| b) | 145 euro per ton i följande fall:






  i) | då det konstaterats att importen av helt eller delvis slipat ris under hela det gångna regleringsåret inte överstiger 387 743 ton, |
| --- | --- | --- |

b)

145 euro per ton i följande fall:

i)

då det konstaterats att importen av helt eller delvis slipat ris under hela det gångna regleringsåret inte överstiger 387 743 ton,

| ii) | då det konstaterats att importen av helt eller delvis slipat ris under de sex första månaderna av regleringsåret inte överstiger 182 239 ton. |
| --- | --- |

ii)

då det konstaterats att importen av helt eller delvis slipat ris under de sex första månaderna av regleringsåret inte överstiger 182 239 ton.

Onsdagen den 4 juli 2012BILAGA XVI

SORTER AV BASMATIRIS SOM AVSES I ARTIKEL 243

Basmati 217

Basmati 370

Basmati 386

Kernel (Basmati)

Pusa Basmati

Ranbir Basmati

Super Basmati

Taraori Basmati (HBC-19)

Type-3 (Dehradun)

Onsdagen den 4 juli 2012BILAGA XVII

FÖRTECKNING ÖVER VAROR FRÅN SEKTORERNA FÖR SPANNMÅL, RIS, SOCKER, MJÖLK OCH ÄGG VID TILLÄMPNING AV ARTIKEL 16 a ii OCH FÖR BEVILJANDE AV DE EXPORTBIDRAG SOM AVSES DEL III KAPITEL III AVSNITT II

Del I:   Spannmål

| KN-nr | Varuslag |
| --- | --- |
| ex 0403 | Kärnmjölk, filmjölk, gräddfil, yoghurt, kefir och annan fermenterad eller syrad mjölk och grädde, även koncentrerade, försatta med socker eller annat sötningsmedel, smaksatta eller innehållande frukt, bär, nötter eller kakao: |
| 0403 10 | Yoghurt: |
| 0403 10 51 till
  0403 10 99 | Smaksatt eller innehållande frukt, bär, nötter eller kakao |
| 0403 90 | Andra slag: |
| 0403 90 71 till
  0403 90 99 | Smaksatta eller innehållande frukt, bär, nötter eller kakao |
| ex 0710 | Grönsaker (även ångkokta eller kokta i vatten), frysta: |
| 0710 40 00 | Sockermajs |
| ex 0711 | Grönsaker tillfälligt konserverade (t.ex. med svaveldioxidgas eller i saltlake, svavelsyrlighetsvatten eller andra konserverande lösningar) men olämpliga för direkt konsumtion i detta tillstånd: |
| 0711 90 30 | Sockermajs |
| ex 1704 | Sockerkonfektyrer (inbegripet vit choklad), inte innehållande kakao, med undantag av lakritsextrakt enligt undernummer 1704 90 10 |
| 1806 | Choklad och andra livsmedelsberedningar innehållande kakao |
| ex 1901 | Maltextrakt; livsmedelsberedningar av mjöl, krossgryn, stärkelse eller maltextrakt, som inte innehåller kakao eller innehåller mindre än 40 viktprocent kakao beräknat på helt avfettad bas, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans; livsmedelsberedningar av varor enligt nr 0401–0404, som inte innehåller kakao eller innehåller mindre än 5 viktprocent kakao beräknat på helt avfettad bas, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans: |
| 1901 10 00 | Beredningar avsedda för barn, i detaljhandelsförpackningar |
| 1901 20 00 | Mixer och deg för beredning av bakverk enligt nr 1905 |
| 1901 90 | Andra slag: |
| 1901 90 11 till
  1901 90 19 | Maltextrakt |
| Andra: |
| 1901 90 99 | Andra |
| ex 1902 | Pastaprodukter, såsom spagetti, makaroner, nudlar, lasagne, gnocchi, ravioli och cannelloni, även kokta, fyllda (med kött eller andra födoämnen) eller på annat sätt beredda; couscous, även beredd: |
| Okokta pastaprodukter, inte fyllda eller på annat sätt beredda: |
| 1902 11 00 | Innehållande ägg |
| 1902 19 | Andra |
| ex 1902 20 | Fyllda pastaprodukter; även kokta eller på annat sätt beredda: |
| Andra: |
| 1902 20 91 | Kokta |
| 1902 20 99 | Andra |
| 1902 30 | Andra pastaprodukter |
| 1902 40 | Couscous |
| 1903 00 00 | Tapioka och tapiokaersättningar, framställda av stärkelse, i form av flingor, gryn o.d. |
| 1904 | Livsmedelsberedningar erhållna genom svällning eller rostning av spannmål eller spannmålsprodukter (t.ex. majsflingor); spannmål, annan än majs, i form av korn eller flingor eller andra bearbetade korn (med undantag av mjöl och krossgryn), förkokt eller på annat sätt beredd, inte nämnd eller inbegripen någon annanstans: |
| 1905 | Bröd, kakor, kex och andra bakverk, även innehållande kakao; nattvardsbröd, tomma oblatkapslar av sådana slag som är lämpliga för farmaceutiskt bruk, sigilloblater och liknande produkter |
| ex 2001 | Grönsaker, frukt, bär, nötter och andra ätbara växtdelar, beredda eller konserverade med ättika eller ättiksyra: |
| Andra slag: |
| 2001 90 30 | Sockermajs (Zea mays var. saccharata) |
| 2001 90 40 | Jams, batater (sötpotatis) och liknande ätbara växtdelar, innehållande minst 5 viktprocent stärkelse |
| ex 2004 | Andra grönsaker, beredda eller konserverade på annat sätt än med ättika eller ättiksyra, frysta, andra än produkter enligt nr 2006: |
| 2004 10 | Potatis: |
| Annan: |
| 2004 10 91 | I form av mjöl eller flingor |
| 2004 90 | Andra grönsaker samt blandningar av grönsaker: |
| 2004 90 10 | Sockermajs (Zea mays var. saccharata) |
| ex 2005 | Andra grönsaker, beredda eller konserverade på annat sätt än med ättika eller ättiksyra, inte frysta, andra än produkter enligt nr 2006: |
| 2005 20 | Potatis: |
| 2005 20 10 | I form av mjöl eller flingor |
| 2005 80 00 | Sockermajs (Zea mays var. saccharata) |
| ex 2008 | Frukt, bär, nötter och andra växtdelar, på annat sätt beredda eller konserverade, med eller utan tillsats av socker, annat sötningsmedel eller alkohol, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans: |
| Andra slag, inbegripet blandningar, andra än blandningar enligt nr 2008 19: |
| 2008 99 | Andra: |
| Utan tillsats av alkohol: |
| Utan tillsats av socker: |
| 2008 99 85 | Majs, med undantag av sockermajs (Zea mays var. saccharata) |
| 2008 99 91 | Jams, batater (sötpotatis) och liknande ätbara växtdelar innehållande minst 5 viktprocent stärkelse |
| ex 2101 | Extrakter, essenser och koncentrat av kaffe, te eller matte samt beredningar på basis av dessa produkter eller på basis av kaffe, te eller matte; rostad cikoriarot och andra rostade kaffesurrogat samt extrakter, essenser och koncentrat av dessa produkter: |
| 2101 12 | Beredningar på basis av dessa extrakter, essenser eller koncentrat eller på basis av kaffe: |
| 2101 12 98 | Andra |
| 2101 20 | Extrakter, essenser och koncentrat av te eller matte samt beredningar på basis av sådana extrakter, essenser eller koncentrat eller på basis av te eller matte: |
| 2101 20 98 | Andra |
| 2101 30 | Rostad cikoriarot och andra rostade kaffesurrogat samt extrakter, essenser och koncentrat av dessa produkter: |
| Rostad cikoriarot och andra rostade kaffesurrogat: |
| 2101 30 19 | Andra |
| Extrakter, essenser och koncentrat av rostad cikoriarot och andra rostade kaffesurrogat: |
| 2101 30 99 | Andra |
| ex 2102 | Jäst (aktiv eller inaktiv); andra encelliga mikroorganismer, döda (med undantag av vacciner enligt nr 3002); beredda bakpulver: |
| 2102 10 | Aktiv jäst |
| 2102 10 31 och
  2102 10 39 | Bagerijäst |
| 2105 00 | Glassvaror, även innehållande kakao |
| ex 2106 | Livsmedelsberedningar, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans: |
| 2106 90 | Andra slag: |
| Andra: |
| 2106 90 92 | Inte innehållande mjölkfett, sackaros, isoglukos, druvsocker eller stärkelse eller innehållande mindre än 1,5 viktprocent mjölkfett, 5 viktprocent sackaros eller isoglukos, 5 viktprocent druvsocker eller stärkelse |
| 2106 90 98 | Andra |
| 2202 | Vatten, inbegripet mineralvatten och kolsyrat vatten, med tillsats av socker eller annat sötningsmedel eller av aromämne, samt andra alkoholfria drycker, med undantag av frukt- och bärsaft samt grönsakssaft enligt nr 2009 |
| 2205 | Vermouth och annat vin av färska druvor, smaksatt med växter eller aromatiska ämnen |
| ex 2208 | Odenaturerad etylalkohol med alkoholhalt av mindre än 80 volymprocent; sprit, likör och andra spritdrycker: |
| 2208 30 | Whisky: |
| 2208 30 30 till
  2208 30 88 | Annan än bourbon-whisky |
| 2208 50 | Gin och genever |
| 2208 60 | Vodka |
| 2208 70 | Likör |
| 2208 90 | Annan: |
| Annan sprit och andra spritdrycker: |
| På kärl rymmande högst 2 liter: |
| 2208 90 41 | Ouzo |
| Annan: |
| Sprit (med undantag av likör): |
| Andra slag: |
| 2208 90 52 | Korn |
| 2208 90 56 | Andra slag |
| 2208 90 69 | Andra spritdrycker |
| På kärl rymmande mer än 2 liter: |
| Sprit (med undantag av likör): |
| 2208 90 77 | Andra slag |
| 2208 90 78 | Andra spritdrycker |
| 2905 43 00 | Mannitol |
| 2905 44 | D-glucitol (sorbitol) |
| ex 3302 | Blandningar av luktämnen samt blandningar (inbegripet alkohollösningar) på basis av ett eller flera luktämnen, av sådana slag som används som råvaror inom industrin; andra beredningar baserade på luktämnen, av sådana slag som används för framställning av drycker: |
| 3302 10 | Av sådana slag som används som inom livsmedelsindustrin eller vid industriell tillverkning av drycker: |
| Av sådana slag som används vid tillverkning av drycker: |
| Beredningar innehållande samtliga smakämnen som kännetecknar en viss dryck: |
| Andra: |
| 3302 10 29 | Andra |
| 3505 | Dextrin och annan modifierad stärkelse (t.ex. förklistrad eller förestrad stärkelse); lim och klister på basis av stärkelse, dextrin eller annan modifierad stärkelse |
| ex 3809 | Appreturmedel, preparat för påskyndande av färgning eller för fixering av färgämnen samt andra produkter och preparat (t.ex. glättmedel och betmedel), av sådana slag som används inom textil-, pappers- eller läderindustrin eller inom liknande industrier, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans: |
| 3809 10 | På basis av stärkelse eller stärkelseprodukter |
| 3824 60 | Sorbitol, annan än sorbitol enligt nr 2905 44 |

KN-nr

Varuslag

ex 0403

Kärnmjölk, filmjölk, gräddfil, yoghurt, kefir och annan fermenterad eller syrad mjölk och grädde, även koncentrerade, försatta med socker eller annat sötningsmedel, smaksatta eller innehållande frukt, bär, nötter eller kakao:

0403 10

Yoghurt:

0403 10 51 till

0403 10 99

Smaksatt eller innehållande frukt, bär, nötter eller kakao

0403 90

Andra slag:

0403 90 71 till

0403 90 99

Smaksatta eller innehållande frukt, bär, nötter eller kakao

ex 0710

Grönsaker (även ångkokta eller kokta i vatten), frysta:

0710 40 00

Sockermajs

ex 0711

Grönsaker tillfälligt konserverade (t.ex. med svaveldioxidgas eller i saltlake, svavelsyrlighetsvatten eller andra konserverande lösningar) men olämpliga för direkt konsumtion i detta tillstånd:

0711 90 30

Sockermajs

ex 1704

Sockerkonfektyrer (inbegripet vit choklad), inte innehållande kakao, med undantag av lakritsextrakt enligt undernummer 1704 90 10

1806

Choklad och andra livsmedelsberedningar innehållande kakao

ex 1901

Maltextrakt; livsmedelsberedningar av mjöl, krossgryn, stärkelse eller maltextrakt, som inte innehåller kakao eller innehåller mindre än 40 viktprocent kakao beräknat på helt avfettad bas, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans; livsmedelsberedningar av varor enligt nr 0401–0404, som inte innehåller kakao eller innehåller mindre än 5 viktprocent kakao beräknat på helt avfettad bas, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans:

1901 10 00

Beredningar avsedda för barn, i detaljhandelsförpackningar

1901 20 00

Mixer och deg för beredning av bakverk enligt nr 1905

1901 90

Andra slag:

1901 90 11 till

1901 90 19

Maltextrakt

Andra:

1901 90 99

Andra

ex 1902

Pastaprodukter, såsom spagetti, makaroner, nudlar, lasagne, gnocchi, ravioli och cannelloni, även kokta, fyllda (med kött eller andra födoämnen) eller på annat sätt beredda; couscous, även beredd:

Okokta pastaprodukter, inte fyllda eller på annat sätt beredda:

1902 11 00

Innehållande ägg

1902 19

Andra

ex 1902 20

Fyllda pastaprodukter; även kokta eller på annat sätt beredda:

Andra:

1902 20 91

Kokta

1902 20 99

Andra

1902 30

Andra pastaprodukter

1902 40

Couscous

1903 00 00

Tapioka och tapiokaersättningar, framställda av stärkelse, i form av flingor, gryn o.d.

1904

Livsmedelsberedningar erhållna genom svällning eller rostning av spannmål eller spannmålsprodukter (t.ex. majsflingor); spannmål, annan än majs, i form av korn eller flingor eller andra bearbetade korn (med undantag av mjöl och krossgryn), förkokt eller på annat sätt beredd, inte nämnd eller inbegripen någon annanstans:

1905

Bröd, kakor, kex och andra bakverk, även innehållande kakao; nattvardsbröd, tomma oblatkapslar av sådana slag som är lämpliga för farmaceutiskt bruk, sigilloblater och liknande produkter

ex 2001

Grönsaker, frukt, bär, nötter och andra ätbara växtdelar, beredda eller konserverade med ättika eller ättiksyra:

Andra slag:

2001 90 30

Sockermajs (Zea mays var. saccharata)

2001 90 40

Jams, batater (sötpotatis) och liknande ätbara växtdelar, innehållande minst 5 viktprocent stärkelse

ex 2004

Andra grönsaker, beredda eller konserverade på annat sätt än med ättika eller ättiksyra, frysta, andra än produkter enligt nr 2006:

2004 10

Potatis:

Annan:

2004 10 91

I form av mjöl eller flingor

2004 90

Andra grönsaker samt blandningar av grönsaker:

2004 90 10

Sockermajs (Zea mays var. saccharata)

ex 2005

Andra grönsaker, beredda eller konserverade på annat sätt än med ättika eller ättiksyra, inte frysta, andra än produkter enligt nr 2006:

2005 20

Potatis:

2005 20 10

I form av mjöl eller flingor

2005 80 00

Sockermajs (Zea mays var. saccharata)

ex 2008

Frukt, bär, nötter och andra växtdelar, på annat sätt beredda eller konserverade, med eller utan tillsats av socker, annat sötningsmedel eller alkohol, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans:

Andra slag, inbegripet blandningar, andra än blandningar enligt nr 2008 19:

2008 99

Andra:

Utan tillsats av alkohol:

Utan tillsats av socker:

2008 99 85

Majs, med undantag av sockermajs (Zea mays var. saccharata)

2008 99 91

Jams, batater (sötpotatis) och liknande ätbara växtdelar innehållande minst 5 viktprocent stärkelse

ex 2101

Extrakter, essenser och koncentrat av kaffe, te eller matte samt beredningar på basis av dessa produkter eller på basis av kaffe, te eller matte; rostad cikoriarot och andra rostade kaffesurrogat samt extrakter, essenser och koncentrat av dessa produkter:

2101 12

Beredningar på basis av dessa extrakter, essenser eller koncentrat eller på basis av kaffe:

2101 12 98

Andra

2101 20

Extrakter, essenser och koncentrat av te eller matte samt beredningar på basis av sådana extrakter, essenser eller koncentrat eller på basis av te eller matte:

2101 20 98

Andra

2101 30

Rostad cikoriarot och andra rostade kaffesurrogat samt extrakter, essenser och koncentrat av dessa produkter:

Rostad cikoriarot och andra rostade kaffesurrogat:

2101 30 19

Andra

Extrakter, essenser och koncentrat av rostad cikoriarot och andra rostade kaffesurrogat:

2101 30 99

Andra

ex 2102

Jäst (aktiv eller inaktiv); andra encelliga mikroorganismer, döda (med undantag av vacciner enligt nr 3002); beredda bakpulver:

2102 10

Aktiv jäst

2102 10 31 och

2102 10 39

Bagerijäst

2105 00

Glassvaror, även innehållande kakao

ex 2106

Livsmedelsberedningar, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans:

2106 90

Andra slag:

Andra:

2106 90 92

Inte innehållande mjölkfett, sackaros, isoglukos, druvsocker eller stärkelse eller innehållande mindre än 1,5 viktprocent mjölkfett, 5 viktprocent sackaros eller isoglukos, 5 viktprocent druvsocker eller stärkelse

2106 90 98

Andra

2202

Vatten, inbegripet mineralvatten och kolsyrat vatten, med tillsats av socker eller annat sötningsmedel eller av aromämne, samt andra alkoholfria drycker, med undantag av frukt- och bärsaft samt grönsakssaft enligt nr 2009

2205

Vermouth och annat vin av färska druvor, smaksatt med växter eller aromatiska ämnen

ex 2208

Odenaturerad etylalkohol med alkoholhalt av mindre än 80 volymprocent; sprit, likör och andra spritdrycker:

2208 30

Whisky:

2208 30 30 till

2208 30 88

Annan än bourbon-whisky

2208 50

Gin och genever

2208 60

Vodka

2208 70

Likör

2208 90

Annan:

Annan sprit och andra spritdrycker:

På kärl rymmande högst 2 liter:

2208 90 41

Ouzo

Annan:

Sprit (med undantag av likör):

Andra slag:

2208 90 52

Korn

2208 90 56

Andra slag

2208 90 69

Andra spritdrycker

På kärl rymmande mer än 2 liter:

Sprit (med undantag av likör):

2208 90 77

Andra slag

2208 90 78

Andra spritdrycker

2905 43 00

Mannitol

2905 44

D-glucitol (sorbitol)

ex 3302

Blandningar av luktämnen samt blandningar (inbegripet alkohollösningar) på basis av ett eller flera luktämnen, av sådana slag som används som råvaror inom industrin; andra beredningar baserade på luktämnen, av sådana slag som används för framställning av drycker:

3302 10

Av sådana slag som används som inom livsmedelsindustrin eller vid industriell tillverkning av drycker:

Av sådana slag som används vid tillverkning av drycker:

Beredningar innehållande samtliga smakämnen som kännetecknar en viss dryck:

Andra:

3302 10 29

Andra

3505

Dextrin och annan modifierad stärkelse (t.ex. förklistrad eller förestrad stärkelse); lim och klister på basis av stärkelse, dextrin eller annan modifierad stärkelse

ex 3809

Appreturmedel, preparat för påskyndande av färgning eller för fixering av färgämnen samt andra produkter och preparat (t.ex. glättmedel och betmedel), av sådana slag som används inom textil-, pappers- eller läderindustrin eller inom liknande industrier, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans:

3809 10

På basis av stärkelse eller stärkelseprodukter

3824 60

Sorbitol, annan än sorbitol enligt nr 2905 44

Del II:   Ris

| KN-nr | Varuslag |
| --- | --- |
| ex 0403 | Kärnmjölk, filmjölk, gräddfil, yoghurt, kefir och annan fermenterad eller syrad mjölk och grädde, även koncentrerade, försatta med socker eller annat sötningsmedel, smaksatta eller innehållande frukt, bär, nötter eller kakao: |
| 0403 10 | Yoghurt: |
| 0403 10 51 till
  0403 10 99 | Smaksatt eller innehållande frukt, bär, nötter eller kakao |
| 0403 90 | Andra slag: |
| 0403 90 71 till
  0403 90 99 | Smaksatta eller innehållande frukt, bär, nötter eller kakao |
| ex 1704 | Sockerkonfektyrer (inbegripet vit choklad), inte innehållande kakao: |
| 1704 90 51 till
  1704 90 99 | Andra |
| ex 1806 | Choklad och andra livsmedelsberedningar innehållande kakao, med undantag av varor enligt undernummer 1806 10, 1806 20 70, 1806 90 60, 1806 90 70 och 1806 90 90 |
| ex 1901 | Maltextrakt; livsmedelsberedningar av mjöl, krossgryn, stärkelse eller maltextrakt, som inte innehåller kakao eller innehåller mindre än 40 viktprocent kakao beräknat på helt avfettad bas, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans; livsmedelsberedningar av varor enligt nr 0401–0404, som inte innehåller kakao eller innehåller mindre än 5 viktprocent kakao beräknat på helt avfettad bas, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans: |
| 1901 10 00 | Beredningar avsedda för barn, i detaljhandelsförpackningar |
| 1901 20 00 | Mixer och deg för beredning av bakverk enligt nr 1905 |
| 1901 90 | Andra slag: |
| 1901 90 11 till
  1901 90 19 | Maltextrakt |
| Annat: |
| 1901 90 99 | Andra |
| ex 1902 | Pastaprodukter, såsom spagetti, makaroner, nudlar, lasagne, gnocchi, ravioli och cannelloni, även kokta, fyllda (med kött eller andra födoämnen) eller på annat sätt beredda; couscous, även beredd: |
| 1902 20 | Fyllda pastaprodukter; även kokta eller på annat sätt beredda: |
| Andra |
| 1902 20 91 | Kokta |
| 1902 20 99 | Andra |
| 1902 30 | Andra pastaprodukter |
| 1902 40 | Couscous: |
| 1902 40 90 | Andra |
| 1904 | Livsmedelsberedningar erhållna genom svällning eller rostning av spannmål eller spannmålsprodukter (t.ex. majsflingor); spannmål, annan än majs, i form av korn eller flingor eller andra bearbetade korn (med undantag av mjöl och krossgryn), förkokt eller på annat sätt beredd, inte nämnd eller inbegripen någon annanstans |
| ex 1905 | Bröd, kakor, kex och andra bakverk, även innehållande kakao; nattvardsbröd, tomma oblatkapslar av sådana slag som är lämpliga för farmaceutiskt bruk, sigilloblater och liknande produkter: |
| 1905 90 20 | Nattvardsbröd, tomma oblatkapslar av sådana slag som är lämpliga för farmaceutiskt bruk, sigilloblater och liknande produkter |
| ex 2004 | Andra grönsaker, beredda eller konserverade på annat sätt än med ättika eller ättiksyra, frysta, andra än produkter enligt nr 2006: |
| 2004 10 | Potatis: |
| Annan: |
| 2004 10 91 | I form av mjöl eller flingor |
| ex 2005 | Andra grönsaker, beredda eller konserverade på annat sätt än med ättika eller ättiksyra, inte frysta, andra än produkter enligt nr 2006: |
| 2005 20 | Potatis: |
| 2005 20 10 | I form av mjöl eller flingor |
| ex 2101 | Extrakter, essenser och koncentrat av kaffe, te eller matte samt beredningar på basis av dessa produkter eller på basis av kaffe, te eller matte; rostad cikoriarot och andra rostade kaffesurrogat samt extrakter, essenser och koncentrat av dessa produkter: |
| 2101 12 | Beredningar på basis av dessa extrakter, essenser eller koncentrat eller på basis av kaffe: |
| 2101 12 98 | Andra |
| 2101 20 | Extrakter, essenser och koncentrat av te eller matte samt beredningar på basis av sådana extrakter, essenser eller koncentrat eller på basis av te eller matte: |
| 2101 20 98 | Andra |
| 2105 00 | Glassvaror, även innehållande kakao |
| ex 2106 | Livsmedelsberedningar, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans: |
| 2106 90 | Andra slag: |
| Andra: |
| 2106 90 92 | Inte innehållande mjölkfett, sackaros, isoglukos, druvsocker eller stärkelse eller innehållande mindre än 1,5 viktprocent mjölkfett, 5 viktprocent sackaros eller isoglukos, 5 viktprocent druvsocker eller stärkelse |
| 2106 90 98 | Andra |
| ex 3505 | Dextrin och annan modifierad stärkelse (t.ex. förklistrad eller förestrad stärkelse); lim och klister på basis av stärkelse, dextrin eller annan modifierad stärkelse, med undantag för stärkelse enligt undernummer 3505 10 50 |
| ex 3809 | Appreturmedel, preparat för påskyndande av färgning eller för fixering av färgämnen samt andra produkter och preparat (t.ex. glättmedel och betmedel), av sådana slag som används inom textil-, pappers- eller läderindustrin eller inom liknande industrier, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans: |
| 3809 10 | På basis av stärkelse eller stärkelseprodukter |

KN-nr

Varuslag

ex 0403

Kärnmjölk, filmjölk, gräddfil, yoghurt, kefir och annan fermenterad eller syrad mjölk och grädde, även koncentrerade, försatta med socker eller annat sötningsmedel, smaksatta eller innehållande frukt, bär, nötter eller kakao:

0403 10

Yoghurt:

0403 10 51 till

0403 10 99

Smaksatt eller innehållande frukt, bär, nötter eller kakao

0403 90

Andra slag:

0403 90 71 till

0403 90 99

Smaksatta eller innehållande frukt, bär, nötter eller kakao

ex 1704

Sockerkonfektyrer (inbegripet vit choklad), inte innehållande kakao:

1704 90 51 till

1704 90 99

Andra

ex 1806

Choklad och andra livsmedelsberedningar innehållande kakao, med undantag av varor enligt undernummer 1806 10, 1806 20 70, 1806 90 60, 1806 90 70 och 1806 90 90

ex 1901

Maltextrakt; livsmedelsberedningar av mjöl, krossgryn, stärkelse eller maltextrakt, som inte innehåller kakao eller innehåller mindre än 40 viktprocent kakao beräknat på helt avfettad bas, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans; livsmedelsberedningar av varor enligt nr 0401–0404, som inte innehåller kakao eller innehåller mindre än 5 viktprocent kakao beräknat på helt avfettad bas, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans:

1901 10 00

Beredningar avsedda för barn, i detaljhandelsförpackningar

1901 20 00

Mixer och deg för beredning av bakverk enligt nr 1905

1901 90

Andra slag:

1901 90 11 till

1901 90 19

Maltextrakt

Annat:

1901 90 99

Andra

ex 1902

Pastaprodukter, såsom spagetti, makaroner, nudlar, lasagne, gnocchi, ravioli och cannelloni, även kokta, fyllda (med kött eller andra födoämnen) eller på annat sätt beredda; couscous, även beredd:

1902 20

Fyllda pastaprodukter; även kokta eller på annat sätt beredda:

Andra

1902 20 91

Kokta

1902 20 99

Andra

1902 30

Andra pastaprodukter

1902 40

Couscous:

1902 40 90

Andra

1904

Livsmedelsberedningar erhållna genom svällning eller rostning av spannmål eller spannmålsprodukter (t.ex. majsflingor); spannmål, annan än majs, i form av korn eller flingor eller andra bearbetade korn (med undantag av mjöl och krossgryn), förkokt eller på annat sätt beredd, inte nämnd eller inbegripen någon annanstans

ex 1905

Bröd, kakor, kex och andra bakverk, även innehållande kakao; nattvardsbröd, tomma oblatkapslar av sådana slag som är lämpliga för farmaceutiskt bruk, sigilloblater och liknande produkter:

1905 90 20

Nattvardsbröd, tomma oblatkapslar av sådana slag som är lämpliga för farmaceutiskt bruk, sigilloblater och liknande produkter

ex 2004

Andra grönsaker, beredda eller konserverade på annat sätt än med ättika eller ättiksyra, frysta, andra än produkter enligt nr 2006:

2004 10

Potatis:

Annan:

2004 10 91

I form av mjöl eller flingor

ex 2005

Andra grönsaker, beredda eller konserverade på annat sätt än med ättika eller ättiksyra, inte frysta, andra än produkter enligt nr 2006:

2005 20

Potatis:

2005 20 10

I form av mjöl eller flingor

ex 2101

Extrakter, essenser och koncentrat av kaffe, te eller matte samt beredningar på basis av dessa produkter eller på basis av kaffe, te eller matte; rostad cikoriarot och andra rostade kaffesurrogat samt extrakter, essenser och koncentrat av dessa produkter:

2101 12

Beredningar på basis av dessa extrakter, essenser eller koncentrat eller på basis av kaffe:

2101 12 98

Andra

2101 20

Extrakter, essenser och koncentrat av te eller matte samt beredningar på basis av sådana extrakter, essenser eller koncentrat eller på basis av te eller matte:

2101 20 98

Andra

2105 00

Glassvaror, även innehållande kakao

ex 2106

Livsmedelsberedningar, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans:

2106 90

Andra slag:

Andra:

2106 90 92

Inte innehållande mjölkfett, sackaros, isoglukos, druvsocker eller stärkelse eller innehållande mindre än 1,5 viktprocent mjölkfett, 5 viktprocent sackaros eller isoglukos, 5 viktprocent druvsocker eller stärkelse

2106 90 98

Andra

ex 3505

Dextrin och annan modifierad stärkelse (t.ex. förklistrad eller förestrad stärkelse); lim och klister på basis av stärkelse, dextrin eller annan modifierad stärkelse, med undantag för stärkelse enligt undernummer 3505 10 50

ex 3809

Appreturmedel, preparat för påskyndande av färgning eller för fixering av färgämnen samt andra produkter och preparat (t.ex. glättmedel och betmedel), av sådana slag som används inom textil-, pappers- eller läderindustrin eller inom liknande industrier, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans:

3809 10

På basis av stärkelse eller stärkelseprodukter

Del III:   Socker

| KN-nr | Varuslag |
| --- | --- |
| ex 0403 | Kärnmjölk, filmjölk, gräddfil, yoghurt, kefir och annan fermenterad eller syrad mjölk och grädde, även koncentrerade, försatta med socker eller annat sötningsmedel, smaksatta eller innehållande frukt, bär, nötter eller kakao: |
| 0403 10 | Yoghurt: |
| 0403 10 51 till
  0403 10 99 | Smaksatt eller innehållande frukt, bär, nötter eller kakao |
| 0403 90 | Andra slag: |
| 0403 90 71 till
  0403 90 99 | Smaksatta eller innehållande frukt, bär, nötter eller kakao |
| ex 0710 | Grönsaker (även ångkokta eller kokta i vatten), frysta: |
| 0710 40 00 | Sockermajs |
| ex 0711 | Grönsaker tillfälligt konserverade (t.ex. med svaveldioxidgas eller i saltlake, svavelsyrlighetsvatten eller andra konserverande lösningar) men olämpliga för direkt konsumtion i detta tillstånd: |
| 0711 90 | Andra grönsaker; blandningar av grönsaker: |
| Grönsaker: |
| 0711 90 30 | Sockermajs |
| 1702 50 00 | Kemiskt ren fruktos |
| ex 1704 | Sockerkonfektyrer (inbegripet vit choklad), inte innehållande kakao, med undantag av lakritsextrakt enligt undernummer 1704 90 10 |
| 1806 | Choklad och andra livsmedelsberedningar innehållande kakao |
| ex 1901 | Maltextrakt; livsmedelsberedningar av mjöl, krossgryn, stärkelse eller maltextrakt, som inte innehåller kakao eller innehåller mindre än 40 viktprocent kakao beräknat på helt avfettad bas, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans; livsmedelsberedningar av varor enligt nr 0401–0404, som inte innehåller kakao eller innehåller mindre än 5 viktprocent kakao beräknat på helt avfettad bas, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans: |
| 1901 10 00 | Beredningar avsedda för barn, i detaljhandelsförpackningar |
| 1901 20 00 | Mixer och deg för beredning av bakverk enligt nr 1905 |
| 1901 90 | Andra slag: |
| Annat: |
| 1901 90 99 | Andra |
| ex 1902 | Pastaprodukter, såsom spagetti, makaroner, nudlar, lasagne, gnocchi, ravioli och cannelloni, även kokta, fyllda (med kött eller andra födoämnen) eller på annat sätt beredda; couscous, även beredd: |
| 1902 20 | Fyllda pastaprodukter; även kokta eller på annat sätt beredda: |
| Andra: |
| 1902 20 91 | Kokta |
| 1902 20 99 | Andra |
| 1902 30 | Andra pastaprodukter |
| 1902 40 | Couscous: |
| 1902 40 90 | Andra |
| 1904 | Livsmedelsberedningar erhållna genom svällning eller rostning av spannmål eller spannmålsprodukter (t.ex. majsflingor); spannmål, annan än majs, i form av korn eller flingor eller andra bearbetade korn (med undantag av mjöl och krossgryn), förkokt eller på annat sätt beredd, inte nämnd eller inbegripen någon annanstans |
| ex 1905 | Bröd, kakor, kex och andra bakverk, även innehållande kakao; nattvardsbröd, tomma oblatkapslar av sådana slag som är lämpliga för farmaceutiskt bruk, sigilloblater och liknande produkter: |
| 1905 10 00 | Knäckebröd |
| 1905 20 | Kryddade kakor s.k. ”pain d'épices” |
| 1905 31 | Söta kex, småkakor o.d. |
| 1905 32 | Våfflor och rån (wafers) |
| 1905 40 | Skorpor, rostat bröd och liknande rostade produkter |
| 1905 90 | Andra slag: |
| Andra: |
| 1905 90 45 | Kex |
| 1905 90 55 | Extruderade eller expanderade varor, smaksatta eller salta |
| Andra: |
| 1905 90 60 | Med tillsats av sötningsmedel |
| 1905 90 90 | Andra |
| ex 2001 | Grönsaker, frukt, bär, nötter och andra ätbara växtdelar, beredda eller konserverade med ättika eller ättiksyra: |
| 2001 90 | Andra slag: |
| 2001 90 30 | Sockermajs (Zea mays var. saccharata) |
| 2001 90 40 | Jams, batater (sötpotatis) och liknande ätbara växtdelar, innehållande minst 5 viktprocent stärkelse |
| ex 2004 | Andra grönsaker, beredda eller konserverade på annat sätt än med ättika eller ättiksyra, frysta, andra än produkter enligt nr 2006: |
| 2004 10 | Potatis |
| Annan |
| 2004 10 91 | I form av mjöl eller flingor |
| 2004 90 | Andra grönsaker samt blandningar av grönsaker: |
| 2004 90 10 | Sockermajs (Zea mays var. saccharata) |
| ex 2005 | Andra grönsaker, beredda eller konserverade på annat sätt än med ättika eller ättiksyra, inte frysta, andra än produkter enligt nr 2006: |
| 2005 20 | Potatis: |
| 2005 20 10 | I form av mjöl eller flingor |
| 2005 80 00 | Sockermajs (Zea mays var. saccharata) |
| ex 2101 | Extrakter, essenser och koncentrat av kaffe, te eller matte samt beredningar på basis av dessa produkter eller på basis av kaffe, te eller matte; rostad cikoriarot och andra rostade kaffesurrogat samt extrakter, essenser och koncentrat av dessa produkter: |
| Extrakter, essenser och koncentrat av kaffe samt beredningar på basis av dessa extrakter, essenser eller koncentrat eller på basis av kaffe: |
| 2101 12 | Beredningar på basis av extrakter, essenser eller koncentrat eller på basis av kaffe: |
| 2101 12 98 | Andra: |
| 2101 20 | Extrakter, essenser och koncentrat av te eller matte samt beredningar på basis av sådana extrakter, essenser eller koncentrat eller på basis av te eller matte: |
| Beredningar |
| 2101 20 98 | Andra |
| 2101 30 | Rostad cikoriarot och andra rostade kaffesurrogat samt extrakter, essenser och koncentrat av dessa produkter: |
| Rostad cikoriarot och andra rostade kaffesurrogat: |
| 2101 30 19 | Andra |
| Extrakter, essenser och koncentrat av rostad cikoriarot och andra rostade kaffesurrogat: |
| 2101 30 99 | Andra |
| 2105 00 | Glassvaror, även innehållande kakao |
| ex 2106 | Livsmedelsberedningar, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans: |
| ex 2106 90 | Andra slag: |
| Andra: |
| 2106 90 92 | Inte innehållande mjölkfett, sackaros, isoglukos, druvsocker eller stärkelse eller innehållande mindre än 1,5 viktprocent mjölkfett, 5 viktprocent sackaros eller isoglukos, 5 viktprocent druvsocker eller stärkelse |
| 2106 90 98 | Andra |
| ex 2202 | Vatten, inbegripet mineralvatten och kolsyrat vatten, med tillsats av socker eller annat sötningsmedel eller av aromämne, samt andra alkoholfria drycker, med undantag av frukt- och bärsaft samt grönsakssaft enligt nr 2009, med undantag av öl tillverkat av malt med en alkoholhalt av högst 0,5 volymprocent. |
| 2205 | Vermouth och annat vin av färska druvor, smaksatt med växter eller aromatiska ämnen |
| ex 2208 | Odenaturerad etylalkohol med alkoholhalt av mindre än 80 volymprocent; sprit, likör och andra spritdrycker: |
| 2208 20 | Sprit erhållen genom destillering av druvvin eller pressåterstoder av druvor |
| ex 2208 50 | Genever |
| 2208 70 | Likör |
| ex 2208 90 | Annan: |
| Annan sprit och andra spritdrycker: |
| På kärl rymmande högst 2 liter: |
| 2208 90 41 | Ouzo |
| Annan: |
| Sprit (med undantag av likör): |
| Av frukt |
| 2208 90 45 | Calvados |
| 2208 90 48 | Andra slag |
| Andra slag: |
| 2208 90 52 | Korn |
| 2208 90 56 | Andra slag |
| 2208 90 69 | Andra spritdrycker |
| På kärl rymmande mer än 2 liter: |
| Sprit (med undantag av likör): |
| 2208 90 71 | Av frukt |
| 2208 90 77 | Andra slag |
| 2208 90 78 | Andra spritdrycker |
| 2905 43 00 | Mannitol |
| 2905 44 | D-glucitol (sorbitol) |
| ex 3302 | Blandningar av luktämnen samt blandningar (inbegripet alkohollösningar) på basis av ett eller flera luktämnen, av sådana slag som används som råvaror inom industrin; andra beredningar baserade på luktämnen, av sådana slag som används för framställning av drycker: |
| 3302 10 | Av sådana slag som används inom livsmedelsindustrin eller vid industriell tillverkning av drycker |
| Av sådana slag som används vid tillverkning av drycker: |
| Beredningar innehållande samtliga smakämnen som kännetecknar en viss dryck: |
| Andra (med en verklig alkoholhalt inte överstigande 0,5 volymprocent) |
| 3302 10 29 | Andra |
| ex kapitel 38 | Diverse kemiska produkter: |
| 3824 60 | Sorbitol, annan än sorbitol enligt nr 2905 44 |

KN-nr

Varuslag

ex 0403

Kärnmjölk, filmjölk, gräddfil, yoghurt, kefir och annan fermenterad eller syrad mjölk och grädde, även koncentrerade, försatta med socker eller annat sötningsmedel, smaksatta eller innehållande frukt, bär, nötter eller kakao:

0403 10

Yoghurt:

0403 10 51 till

0403 10 99

Smaksatt eller innehållande frukt, bär, nötter eller kakao

0403 90

Andra slag:

0403 90 71 till

0403 90 99

Smaksatta eller innehållande frukt, bär, nötter eller kakao

ex 0710

Grönsaker (även ångkokta eller kokta i vatten), frysta:

0710 40 00

Sockermajs

ex 0711

Grönsaker tillfälligt konserverade (t.ex. med svaveldioxidgas eller i saltlake, svavelsyrlighetsvatten eller andra konserverande lösningar) men olämpliga för direkt konsumtion i detta tillstånd:

0711 90

Andra grönsaker; blandningar av grönsaker:

Grönsaker:

0711 90 30

Sockermajs

1702 50 00

Kemiskt ren fruktos

ex 1704

Sockerkonfektyrer (inbegripet vit choklad), inte innehållande kakao, med undantag av lakritsextrakt enligt undernummer 1704 90 10

1806

Choklad och andra livsmedelsberedningar innehållande kakao

ex 1901

Maltextrakt; livsmedelsberedningar av mjöl, krossgryn, stärkelse eller maltextrakt, som inte innehåller kakao eller innehåller mindre än 40 viktprocent kakao beräknat på helt avfettad bas, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans; livsmedelsberedningar av varor enligt nr 0401–0404, som inte innehåller kakao eller innehåller mindre än 5 viktprocent kakao beräknat på helt avfettad bas, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans:

1901 10 00

Beredningar avsedda för barn, i detaljhandelsförpackningar

1901 20 00

Mixer och deg för beredning av bakverk enligt nr 1905

1901 90

Andra slag:

Annat:

1901 90 99

Andra

ex 1902

Pastaprodukter, såsom spagetti, makaroner, nudlar, lasagne, gnocchi, ravioli och cannelloni, även kokta, fyllda (med kött eller andra födoämnen) eller på annat sätt beredda; couscous, även beredd:

1902 20

Fyllda pastaprodukter; även kokta eller på annat sätt beredda:

Andra:

1902 20 91

Kokta

1902 20 99

Andra

1902 30

Andra pastaprodukter

1902 40

Couscous:

1902 40 90

Andra

1904

Livsmedelsberedningar erhållna genom svällning eller rostning av spannmål eller spannmålsprodukter (t.ex. majsflingor); spannmål, annan än majs, i form av korn eller flingor eller andra bearbetade korn (med undantag av mjöl och krossgryn), förkokt eller på annat sätt beredd, inte nämnd eller inbegripen någon annanstans

ex 1905

Bröd, kakor, kex och andra bakverk, även innehållande kakao; nattvardsbröd, tomma oblatkapslar av sådana slag som är lämpliga för farmaceutiskt bruk, sigilloblater och liknande produkter:

1905 10 00

Knäckebröd

1905 20

Kryddade kakor s.k. ”pain d'épices”

1905 31

Söta kex, småkakor o.d.

1905 32

Våfflor och rån (wafers)

1905 40

Skorpor, rostat bröd och liknande rostade produkter

1905 90

Andra slag:

Andra:

1905 90 45

Kex

1905 90 55

Extruderade eller expanderade varor, smaksatta eller salta

Andra:

1905 90 60

Med tillsats av sötningsmedel

1905 90 90

Andra

ex 2001

Grönsaker, frukt, bär, nötter och andra ätbara växtdelar, beredda eller konserverade med ättika eller ättiksyra:

2001 90

Andra slag:

2001 90 30

Sockermajs (Zea mays var. saccharata)

2001 90 40

Jams, batater (sötpotatis) och liknande ätbara växtdelar, innehållande minst 5 viktprocent stärkelse

ex 2004

Andra grönsaker, beredda eller konserverade på annat sätt än med ättika eller ättiksyra, frysta, andra än produkter enligt nr 2006:

2004 10

Potatis

Annan

2004 10 91

I form av mjöl eller flingor

2004 90

Andra grönsaker samt blandningar av grönsaker:

2004 90 10

Sockermajs (Zea mays var. saccharata)

ex 2005

Andra grönsaker, beredda eller konserverade på annat sätt än med ättika eller ättiksyra, inte frysta, andra än produkter enligt nr 2006:

2005 20

Potatis:

2005 20 10

I form av mjöl eller flingor

2005 80 00

Sockermajs (Zea mays var. saccharata)

ex 2101

Extrakter, essenser och koncentrat av kaffe, te eller matte samt beredningar på basis av dessa produkter eller på basis av kaffe, te eller matte; rostad cikoriarot och andra rostade kaffesurrogat samt extrakter, essenser och koncentrat av dessa produkter:

Extrakter, essenser och koncentrat av kaffe samt beredningar på basis av dessa extrakter, essenser eller koncentrat eller på basis av kaffe:

2101 12

Beredningar på basis av extrakter, essenser eller koncentrat eller på basis av kaffe:

2101 12 98

Andra:

2101 20

Extrakter, essenser och koncentrat av te eller matte samt beredningar på basis av sådana extrakter, essenser eller koncentrat eller på basis av te eller matte:

Beredningar

2101 20 98

Andra

2101 30

Rostad cikoriarot och andra rostade kaffesurrogat samt extrakter, essenser och koncentrat av dessa produkter:

Rostad cikoriarot och andra rostade kaffesurrogat:

2101 30 19

Andra

Extrakter, essenser och koncentrat av rostad cikoriarot och andra rostade kaffesurrogat:

2101 30 99

Andra

2105 00

Glassvaror, även innehållande kakao

ex 2106

Livsmedelsberedningar, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans:

ex 2106 90

Andra slag:

Andra:

2106 90 92

Inte innehållande mjölkfett, sackaros, isoglukos, druvsocker eller stärkelse eller innehållande mindre än 1,5 viktprocent mjölkfett, 5 viktprocent sackaros eller isoglukos, 5 viktprocent druvsocker eller stärkelse

2106 90 98

Andra

ex 2202

Vatten, inbegripet mineralvatten och kolsyrat vatten, med tillsats av socker eller annat sötningsmedel eller av aromämne, samt andra alkoholfria drycker, med undantag av frukt- och bärsaft samt grönsakssaft enligt nr 2009, med undantag av öl tillverkat av malt med en alkoholhalt av högst 0,5 volymprocent.

2205

Vermouth och annat vin av färska druvor, smaksatt med växter eller aromatiska ämnen

ex 2208

Odenaturerad etylalkohol med alkoholhalt av mindre än 80 volymprocent; sprit, likör och andra spritdrycker:

2208 20

Sprit erhållen genom destillering av druvvin eller pressåterstoder av druvor

ex 2208 50

Genever

2208 70

Likör

ex 2208 90

Annan:

Annan sprit och andra spritdrycker:

På kärl rymmande högst 2 liter:

2208 90 41

Ouzo

Annan:

Sprit (med undantag av likör):

Av frukt

2208 90 45

Calvados

2208 90 48

Andra slag

Andra slag:

2208 90 52

Korn

2208 90 56

Andra slag

2208 90 69

Andra spritdrycker

På kärl rymmande mer än 2 liter:

Sprit (med undantag av likör):

2208 90 71

Av frukt

2208 90 77

Andra slag

2208 90 78

Andra spritdrycker

2905 43 00

Mannitol

2905 44

D-glucitol (sorbitol)

ex 3302

Blandningar av luktämnen samt blandningar (inbegripet alkohollösningar) på basis av ett eller flera luktämnen, av sådana slag som används som råvaror inom industrin; andra beredningar baserade på luktämnen, av sådana slag som används för framställning av drycker:

3302 10

Av sådana slag som används inom livsmedelsindustrin eller vid industriell tillverkning av drycker

Av sådana slag som används vid tillverkning av drycker:

Beredningar innehållande samtliga smakämnen som kännetecknar en viss dryck:

Andra (med en verklig alkoholhalt inte överstigande 0,5 volymprocent)

3302 10 29

Andra

ex kapitel 38

Diverse kemiska produkter:

3824 60

Sorbitol, annan än sorbitol enligt nr 2905 44

Del IV:   Mjölk

| KN-nr | Varuslag |
| --- | --- |
| ex 0405 | Smör och andra fetter och oljor framställda av mjölk; bredbara smörfettsprodukter: |
| 0405 20 | Bredbara smörfettsprodukter: |
| 0405 20 10 | Med en fetthalt av minst 39 viktprocent men mindre än 60 viktprocent |
| 0405 20 30 | Med en fetthalt av minst 60 viktprocent men högst 75 viktprocent |
| ex 1517 | Margarin; ätbara blandningar och beredningar av animaliska eller vegetabiliska fetter eller oljor eller av fraktioner av olika fetter eller oljor enligt detta kapitel, andra än ätbara fetter och oljor samt fraktioner av sådana fetter eller oljor enligt nr 1516: |
| 1517 10 | Margarin med undantag av flytande margarin: |
| 1517 10 10 | Med en mjölkfetthalt av mer än 10 viktprocent men högst 15 viktprocent |
| 1517 90 | Andra slag: |
| 1517 90 10 | Med en mjölkfetthalt av mer än 10 viktprocent men högst 15 viktprocent |
| ex 1704 | Sockerkonfektyrer (inbegripet vit choklad), inte innehållande kakao: |
| ex 1704 90 | Andra slag, med undantag av lakritsextrakt innehållande mer än 10 viktprocent sackaros, men utan andra tillsatser |
| ex 1806 | Choklad och andra livsmedelsberedningar innehållande kakao, med undantag av kakaopulver med tillsats av socker eller annat sötningsmedel enligt undernummer ex 1806 10 |
| ex 1901 | Maltextrakt; livsmedelsberedningar av mjöl, krossgryn, stärkelse eller maltextrakt, som inte innehåller kakao eller innehåller mindre än 40 viktprocent kakao beräknat på helt avfettad bas, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans; livsmedelsberedningar av varor enligt nr 0401–0404, som inte innehåller kakao eller innehåller mindre än 5 viktprocent kakao beräknat på helt avfettad bas, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans: |
| 1901 10 00 | Beredningar avsedda för barn, i detaljhandelsförpackningar |
| 1901 20 00 | Mixer och deg för beredning av bakverk enligt nr 1905 |
| 1901 90 | Andra slag: |
| Andra: |
| 1901 90 99 | Andra |
| ex 1902 | Pastaprodukter, såsom spagetti, makaroner, nudlar, lasagne, gnocchi, ravioli och cannelloni, även kokta, fyllda (med kött eller andra födoämnen) eller på annat sätt beredda; couscous, även beredd: |
| Okokta pastaprodukter, inte fyllda eller på annat sätt beredda: |
| 1902 19 | Andra |
| 1902 20 | Fyllda pastaprodukter; även kokta eller på annat sätt beredda: |
| Andra: |
| 1902 20 91 | Kokta |
| 1902 20 99 | Andra |
| 1902 30 | Andra pastaprodukter |
| 1902 40 | Couscous: |
| 1902 40 90 | Andra |
| 1904 | Livsmedelsberedningar erhållna genom svällning eller rostning av spannmål eller spannmålsprodukter (t.ex. majsflingor); spannmål, annan än majs, i form av korn eller flingor eller andra bearbetade korn (med undantag av mjöl och krossgryn), förkokt eller på annat sätt beredd, inte nämnd eller inbegripen någon annanstans |
| ex 1905 | Bröd, kakor, kex och andra bakverk, även innehållande kakao; nattvardsbröd, tomma oblatkapslar av sådana slag som är lämpliga för farmaceutiskt bruk, sigilloblater och liknande produkter: |
| 1905 10 00 | Knäckebröd |
| 1905 20 | Kryddade kakor s.k. ”pain d'épices” |
| Söta kex, småkakor o.d.; våfflor och rån (wafers): |
| 1905 31 | Söta kex, småkakor o.d. |
| 1905 32 | Våfflor och rån (wafers) |
| 1905 40 | Skorpor, rostat bröd och liknande rostade produkter |
| 1905 90 | Andra slag: |
| Andra: |
| 1905 90 45 | Kex |
| 1905 90 55 | Extruderade eller expanderade varor, smaksatta eller salta |
| Andra: |
| 1905 90 60 | Med tillsats av sötningsmedel |
| 1905 90 90 | Andra |
| ex 2004 | Andra grönsaker, beredda eller konserverade på annat sätt än med ättika eller ättiksyra, frysta, andra än produkter enligt nr 2006: |
| 2004 10 | Potatis: |
| Annan: |
| 2004 10 91 | I form av mjöl eller flingor |
| ex 2005 | Andra grönsaker, beredda eller konserverade på annat sätt än med ättika eller ättiksyra, inte frysta, andra än produkter enligt nr 2006: |
| 2005 20 | Potatis: |
| 2005 20 10 | I form av mjöl eller flingor |
| 2105 00 | Glassvaror, även innehållande kakao |
| ex 2106 | Livsmedelsberedningar, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans: |
| 2106 90 | Andra slag: |
| Andra: |
| 2106 90 92 | Inte innehållande mjölkfett, sackaros, isoglukos, druvsocker eller stärkelse eller innehållande mindre än 1,5 viktprocent mjölkfett, 5 viktprocent sackaros eller isoglukos, 5 viktprocent druvsocker eller stärkelse |
| 2106 90 98 | Andra |
| ex 2202 | Vatten, inbegripet mineralvatten och kolsyrat vatten, med tillsats av socker eller annat sötningsmedel eller av aromämne, samt andra alkoholfria drycker, med undantag av frukt- och bärsaft samt grönsakssaft enligt nr 2009: |
| 2202 90 | Andra slag: |
| Andra, innehållande fett av varor enligt nr 0401–0404: |
| 2202 90 91 | Mindre än 0,2 viktprocent |
| 2202 90 95 | Minst 0,2 men mindre än 2 viktprocent |
| 2202 90 99 | Minst 2 viktprocent |
| ex 2208 | Odenaturerad etylalkohol med alkoholhalt av mindre än 80 volymprocent; sprit, likör och andra spritdrycker: |
| 2208 70 | Likör |
| 2208 90 | Annan: |
| Annan sprit och andra spritdrycker: |
| På kärl rymmande högst 2 liter: |
| Annan: |
| 2208 90 69 | Andra spritdrycker |
| På kärl rymmande mer än 2 liter: |
| 2208 90 78 | Andra spritdrycker |
| ex 3302 | Blandningar av luktämnen samt blandningar (inbegripet alkohollösningar) på basis av ett eller flera luktämnen, av sådana slag som används som råvaror inom industrin; andra beredningar baserade på luktämnen, av sådana slag som används för framställning av drycker: |
| 3302 10 | Av sådana slag som används som inom livsmedelsindustrin eller vid industriell tillverkning av drycker: |
| Av sådana slag som används vid tillverkning av drycker: |
| Beredningar innehållande samtliga smakämnen som kännetecknar en viss dryck: |
| Andra: |
| 3302 10 29 | Andra |
| 3501 | Kasein, kaseinater och andra kaseinderivat; kaseinlim: |
| ex 3502 | Albuminer (inbegripet koncentrat av två eller flera vassleproteiner innehållande mer än 80 viktprocent vassleproteiner, beräknat på torrsubstansen), albuminater och andra albuminderivat: |
| 3502 20 | Mjölkalbumin (inbegripet koncentrat av två eller flera vassleproteiner): |
| Annat: |
| 3502 20 91 | Torkat (t.ex. i ark, fjäll, flingor eller pulver) |
| 3502 20 99 | Annat |

KN-nr

Varuslag

ex 0405

Smör och andra fetter och oljor framställda av mjölk; bredbara smörfettsprodukter:

0405 20

Bredbara smörfettsprodukter:

0405 20 10

Med en fetthalt av minst 39 viktprocent men mindre än 60 viktprocent

0405 20 30

Med en fetthalt av minst 60 viktprocent men högst 75 viktprocent

ex 1517

Margarin; ätbara blandningar och beredningar av animaliska eller vegetabiliska fetter eller oljor eller av fraktioner av olika fetter eller oljor enligt detta kapitel, andra än ätbara fetter och oljor samt fraktioner av sådana fetter eller oljor enligt nr 1516:

1517 10

Margarin med undantag av flytande margarin:

1517 10 10

Med en mjölkfetthalt av mer än 10 viktprocent men högst 15 viktprocent

1517 90

Andra slag:

1517 90 10

Med en mjölkfetthalt av mer än 10 viktprocent men högst 15 viktprocent

ex 1704

Sockerkonfektyrer (inbegripet vit choklad), inte innehållande kakao:

ex 1704 90

Andra slag, med undantag av lakritsextrakt innehållande mer än 10 viktprocent sackaros, men utan andra tillsatser

ex 1806

Choklad och andra livsmedelsberedningar innehållande kakao, med undantag av kakaopulver med tillsats av socker eller annat sötningsmedel enligt undernummer ex 1806 10

ex 1901

Maltextrakt; livsmedelsberedningar av mjöl, krossgryn, stärkelse eller maltextrakt, som inte innehåller kakao eller innehåller mindre än 40 viktprocent kakao beräknat på helt avfettad bas, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans; livsmedelsberedningar av varor enligt nr 0401–0404, som inte innehåller kakao eller innehåller mindre än 5 viktprocent kakao beräknat på helt avfettad bas, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans:

1901 10 00

Beredningar avsedda för barn, i detaljhandelsförpackningar

1901 20 00

Mixer och deg för beredning av bakverk enligt nr 1905

1901 90

Andra slag:

Andra:

1901 90 99

Andra

ex 1902

Pastaprodukter, såsom spagetti, makaroner, nudlar, lasagne, gnocchi, ravioli och cannelloni, även kokta, fyllda (med kött eller andra födoämnen) eller på annat sätt beredda; couscous, även beredd:

Okokta pastaprodukter, inte fyllda eller på annat sätt beredda:

1902 19

Andra

1902 20

Fyllda pastaprodukter; även kokta eller på annat sätt beredda:

Andra:

1902 20 91

Kokta

1902 20 99

Andra

1902 30

Andra pastaprodukter

1902 40

Couscous:

1902 40 90

Andra

1904

Livsmedelsberedningar erhållna genom svällning eller rostning av spannmål eller spannmålsprodukter (t.ex. majsflingor); spannmål, annan än majs, i form av korn eller flingor eller andra bearbetade korn (med undantag av mjöl och krossgryn), förkokt eller på annat sätt beredd, inte nämnd eller inbegripen någon annanstans

ex 1905

Bröd, kakor, kex och andra bakverk, även innehållande kakao; nattvardsbröd, tomma oblatkapslar av sådana slag som är lämpliga för farmaceutiskt bruk, sigilloblater och liknande produkter:

1905 10 00

Knäckebröd

1905 20

Kryddade kakor s.k. ”pain d'épices”

Söta kex, småkakor o.d.; våfflor och rån (wafers):

1905 31

Söta kex, småkakor o.d.

1905 32

Våfflor och rån (wafers)

1905 40

Skorpor, rostat bröd och liknande rostade produkter

1905 90

Andra slag:

Andra:

1905 90 45

Kex

1905 90 55

Extruderade eller expanderade varor, smaksatta eller salta

Andra:

1905 90 60

Med tillsats av sötningsmedel

1905 90 90

Andra

ex 2004

Andra grönsaker, beredda eller konserverade på annat sätt än med ättika eller ättiksyra, frysta, andra än produkter enligt nr 2006:

2004 10

Potatis:

Annan:

2004 10 91

I form av mjöl eller flingor

ex 2005

Andra grönsaker, beredda eller konserverade på annat sätt än med ättika eller ättiksyra, inte frysta, andra än produkter enligt nr 2006:

2005 20

Potatis:

2005 20 10

I form av mjöl eller flingor

2105 00

Glassvaror, även innehållande kakao

ex 2106

Livsmedelsberedningar, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans:

2106 90

Andra slag:

Andra:

2106 90 92

Inte innehållande mjölkfett, sackaros, isoglukos, druvsocker eller stärkelse eller innehållande mindre än 1,5 viktprocent mjölkfett, 5 viktprocent sackaros eller isoglukos, 5 viktprocent druvsocker eller stärkelse

2106 90 98

Andra

ex 2202

Vatten, inbegripet mineralvatten och kolsyrat vatten, med tillsats av socker eller annat sötningsmedel eller av aromämne, samt andra alkoholfria drycker, med undantag av frukt- och bärsaft samt grönsakssaft enligt nr 2009:

2202 90

Andra slag:

Andra, innehållande fett av varor enligt nr 0401–0404:

2202 90 91

Mindre än 0,2 viktprocent

2202 90 95

Minst 0,2 men mindre än 2 viktprocent

2202 90 99

Minst 2 viktprocent

ex 2208

Odenaturerad etylalkohol med alkoholhalt av mindre än 80 volymprocent; sprit, likör och andra spritdrycker:

2208 70

Likör

2208 90

Annan:

Annan sprit och andra spritdrycker:

På kärl rymmande högst 2 liter:

Annan:

2208 90 69

Andra spritdrycker

På kärl rymmande mer än 2 liter:

2208 90 78

Andra spritdrycker

ex 3302

Blandningar av luktämnen samt blandningar (inbegripet alkohollösningar) på basis av ett eller flera luktämnen, av sådana slag som används som råvaror inom industrin; andra beredningar baserade på luktämnen, av sådana slag som används för framställning av drycker:

3302 10

Av sådana slag som används som inom livsmedelsindustrin eller vid industriell tillverkning av drycker:

Av sådana slag som används vid tillverkning av drycker:

Beredningar innehållande samtliga smakämnen som kännetecknar en viss dryck:

Andra:

3302 10 29

Andra

3501

Kasein, kaseinater och andra kaseinderivat; kaseinlim:

ex 3502

Albuminer (inbegripet koncentrat av två eller flera vassleproteiner innehållande mer än 80 viktprocent vassleproteiner, beräknat på torrsubstansen), albuminater och andra albuminderivat:

3502 20

Mjölkalbumin (inbegripet koncentrat av två eller flera vassleproteiner):

Annat:

3502 20 91

Torkat (t.ex. i ark, fjäll, flingor eller pulver)

3502 20 99

Annat

Del V:   Ägg

| KN-nr | Varuslag |
| --- | --- |
| ex 0403 10 51 till
  ex 0403 10 99 och
  ex 0403 90 71 till
  ex 0403 90 99 | Kärnmjölk, filmjölk, gräddfil, yoghurt, kefir och annan fermenterad eller syrad mjölk och grädde, smaksatta eller innehållande frukt, bär, nötter eller kakao, även koncentrerade, försatta med socker eller annat sötningsmedel, smaksatta eller innehållande frukt, bär, nötter eller kakao |
| 1806 | Choklad och andra livsmedelsberedningar innehållande kakao |
| ex 1901 | Livsmedelsberedningar av varor enligt nr 0401–0404, som innehåller mindre än 5 viktprocent kakao beräknat på helt avfettad bas, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans |
| 1902 11 00 | Okokta pastaprodukter, inte fyllda eller på annat sätt beredda, innehållande ägg |
| ex 1904 | Livsmedelsberedningar erhållna genom svällning eller rostning av spannmål eller spannmålsprodukter (t.ex. majsflingor); spannmål, annan än majs, i form av korn eller flingor eller andra bearbetade korn (med undantag av mjöl och krossgryn), förkokt eller på annat sätt beredd, inte nämnd eller inbegripen någon annanstans, innehållande kakao |
| ex 1905 | Bröd, kakor, kex och andra bakverk, även innehållande kakao; nattvardsbröd, tomma oblatkapslar av sådana slag som är lämpliga för farmaceutiskt bruk, sigilloblater och liknande produkter: |
| 1905 20 | Kryddade kakor s.k. ”pain d'épices” |
| 1905 31 | Söta kex, småkakor o.d. |
| 1905 32 | Våfflor och rån (wafers) |
| 1905 40 | Skorpor, rostat bröd och liknande rostade produkter |
| ex 1905 90 | Andra slag, med undantag av produkter enligt undernummer 1905 90 10–1905 90 30 |
| ex 2105 00 | Glassvaror, innehållande kakao |
| 2208 | Odenaturerad etylalkohol med alkoholhalt av mindre än 80 volymprocent; sprit, likör och andra spritdrycker: |
| ex 2208 70 | Likör |
| 3502 | Albuminer (inbegripet koncentrat av två eller flera vassleproteiner innehållande mer än 80 viktprocent vassleproteiner, beräknat på torrsubstansen), albuminater och andra albuminderivat: |
| 3502 11 90 | Annat torkat äggalbumin |
| 3502 19 90 | Annat äggalbumin |

KN-nr

Varuslag

ex 0403 10 51 till

ex 0403 10 99 och

ex 0403 90 71 till

ex 0403 90 99

Kärnmjölk, filmjölk, gräddfil, yoghurt, kefir och annan fermenterad eller syrad mjölk och grädde, smaksatta eller innehållande frukt, bär, nötter eller kakao, även koncentrerade, försatta med socker eller annat sötningsmedel, smaksatta eller innehållande frukt, bär, nötter eller kakao

1806

Choklad och andra livsmedelsberedningar innehållande kakao

ex 1901

Livsmedelsberedningar av varor enligt nr 0401–0404, som innehåller mindre än 5 viktprocent kakao beräknat på helt avfettad bas, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans

1902 11 00

Okokta pastaprodukter, inte fyllda eller på annat sätt beredda, innehållande ägg

ex 1904

Livsmedelsberedningar erhållna genom svällning eller rostning av spannmål eller spannmålsprodukter (t.ex. majsflingor); spannmål, annan än majs, i form av korn eller flingor eller andra bearbetade korn (med undantag av mjöl och krossgryn), förkokt eller på annat sätt beredd, inte nämnd eller inbegripen någon annanstans, innehållande kakao

ex 1905

Bröd, kakor, kex och andra bakverk, även innehållande kakao; nattvardsbröd, tomma oblatkapslar av sådana slag som är lämpliga för farmaceutiskt bruk, sigilloblater och liknande produkter:

1905 20

Kryddade kakor s.k. ”pain d'épices”

1905 31

Söta kex, småkakor o.d.

1905 32

Våfflor och rån (wafers)

1905 40

Skorpor, rostat bröd och liknande rostade produkter

ex 1905 90

Andra slag, med undantag av produkter enligt undernummer 1905 90 10–1905 90 30

ex 2105 00

Glassvaror, innehållande kakao

2208

Odenaturerad etylalkohol med alkoholhalt av mindre än 80 volymprocent; sprit, likör och andra spritdrycker:

ex 2208 70

Likör

3502

Albuminer (inbegripet koncentrat av två eller flera vassleproteiner innehållande mer än 80 viktprocent vassleproteiner, beräknat på torrsubstansen), albuminater och andra albuminderivat:

3502 11 90

Annat torkat äggalbumin

3502 19 90

Annat äggalbumin

Onsdagen den 4 juli 2012BILAGA XVIII

FÖRTECKNING ÖVER VISSA VAROR SOM INNEHÅLLER SOCKER FÖR BEVILJANDE AV DE EXPORTBIDRAG SOM AVSES I DEL III KAPITEL III AVSNITT II

De produkter som anges i led b i del X i bilaga I.

Onsdagen den 4 juli 2012BILAGA XIX

| (1000 euro) |
| --- |
| Budgetår | 2009 | 2010 | Från och med 2011 |
| BG | — | — | — |
| CZ | — | — | — |
| DE | — | — | — |
| EL | — | — | — |
| ES | 15 491 | 30 950 | 46 441 |
| FR | 11 849 | 23 663 | 35 512 |
| IT | 13 160 | 26 287 | 39 447 |
| CY | — | — | — |
| LT | — | — | — |
| LU | — | — | — |
| HU | — | — | — |
| MT | — | — | — |
| AT | — | — | — |
| PT | — | — | — |
| RO | — | — | — |
| SI | — | 1 050 | 1 050 |
| SK | — | — | — |
| UK | 160 | 160 | 160 |

(1000 euro)

Budgetår

2009

2010

Från och med 2011

BG

—

—

—

CZ

—

—

—

DE

—

—

—

EL

—

—

—

ES

15 491

30 950

46 441

FR

11 849

23 663

35 512

IT

13 160

26 287

39 447

CY

—

—

—

LT

—

—

—

LU

—

—

—

HU

—

—

—

MT

—

—

—

AT

—

—

—

PT

—

—

—

RO

—

—

—

SI

—

1 050

1 050

SK

—

—

—

UK

160

160

160

Onsdagen den 4 juli 2012BILAGA XX

JÄMFÖRELSETABELL SOM AVSES I ARTIKEL 325.3

| Förordning (EG) nr 1234/2007 | Den här förordningen |
| --- | --- |
| Artikel 1 | Artikel 1 |
| Artikel 2 | Artikel 2 |
| Artikel 3 | Artikel 3 |
| Artikel 4 | — |
| Artikel 5 | Artiklarna 4 och 5 |
| Artikel 6 | Artikel 6 |
| Artikel 7 | Artikel 7 |
| Artikel 8 | Artikel 8 |
| Artikel 9 | Artikel 9 |
| Artikel 10 | Artikel 10 |
| Artikel 11 | Artikel 11 |
| Artikel 12 | Artikel 12 |
| Artikel 13 | Artikel 13 |
| Artikel 14 | — |
| Artikel 15 | — |
| Artikel 16 | — |
| Artikel 17 | — |
| Artikel 18.1–18.4 | Artikel 14 |
| Artikel 18.5 | — |
| Artikel 19 | — |
| Artikel 20 | — |
| Artikel 21 | — |
| Artikel 22 | — |
| Artikel 23 | — |
| Artikel 24 | — |
| Artikel 25 | Artikel 15 |
| Artikel 26 | Artikel 16 |
| Artikel 27 | Artikel 17 |
| Artikel 28 | Artikel 20 |
| Artikel 29 | Artikel 21 |
| Artikel 30 | — |
| Artikel 31 | Artikel 22 |
| Artikel 32 | Artikel 23 |
| Artikel 33 | Artikel 24 |
| Artikel 34 | Artikel 25 |
| Artikel 35 | — |
| Artikel 36 | — |
| Artikel 37 | Artikel 26 |
| Artikel 38 | Artikel 27 |
| Artikel 39 | Artikel 28 |
| Artikel 40 | Artikel 29 |
| Artikel 41 | Artikel 30 |
| Artikel 42 | Artikel 34 |
| Artikel 43 a–f, i, j och l | Artiklarna 31, 32 och 33 |
| Artikel 43 k | Artikel 30.1 |
| Artikel 43 g och h | Artikel 80 |
| Artikel 43 m | Artiklarna 35 och 36 |
| Artikel 44 | Artikel 37 |
| Artikel 45 | Artikel 38 |
| Artikel 46 | Artikel 39 |
| Artikel 47 | Artikel 40 |
| Artikel 48 | Artikel 41 |
| Artikel 49 | Artikel 42 |
| Artikel 50 | Artikel 43 |
| Artikel 51 | Artikel 44 |
| Artikel 52 | Artikel 45 |
| Artikel 52a | — |
| Artikel 53 | Artikel 46 |
| Artikel 54 | Artiklarna 47 och 48 |
| Artikel 55 | Artikel 49 |
| Artikel 56 | Artikel 50 |
| Artikel 57 | Artikel 51 |
| Artikel 58 | — |
| Artikel 59.1 första meningen | Artikel 52 |
| Artikel 59.1 andra meningen och 59.2 | — |
| Artikel 60.1– 60.3 | Artikel 53 |
| Artikel 60.4 | — |
| Artikel 61 | Artikel 54 |
| Artikel 62 | Artikel 55 |
| Artikel 63 | Artikel 56 |
| Artikel 64 | Artikel 57 |
| Artikel 65 | Artikel 58 |
| Artikel 66.1 | Artikel 59.1 |
| Artikel 66.2 | Artikel 59.2 |
| Artikel 66.3 | Artikel 59.3 |
| Artikel 66.4 | — |
| Artikel 66.5 | Artikel 59.4 |
| | Artikel 59.5 |
| Artikel 67 | Artikel 60 |
| Artikel 68 | Artikel 61 |
| Artikel 69 | Artikel 62.1 och 62.2 |
| | Artikel 62.3 |
| Artikel 70.1–70.5 första stycket | Artikel 63 |
| Artikel 70.5 sista stycket | — |
| Artikel 71 | Artikel 64 |
| Artikel 72 | Artikel 65 |
| Artikel 73 | Artikel 66 |
| Artikel 74 | Artikel 67 |
| Artikel 75 | Artikel 68 |
| Artikel 76 | Artikel 69 |
| Artikel 77 | Artikel 70 |
| Artikel 78 | Artikel 71 |
| Artikel 79 | Artikel 72 |
| Artikel 80 | Artikel 73.1 |
| Artikel 81 | Artikel 74 |
| Artikel 82 första stycket | Artikel 75 |
| Artikel 82 andra stycket | Artikel 81 i |
| Artikel 83.1–83.3 | Artikel 76 |
| Artikel 83.4 | Artikel 81 d |
| Artikel 84 | Artikel 77 |
| Artikel 84a | [Artikel 325.2] |
| Artikel 85 a, b och c | Artiklarna 78 och 79 |
| Artikel 85 d | — |
| | Artikel 80 |
| | Artikel 81 |
| Artikel 85a | Artikel 82 |
| Artikel 85b | Artikel 83 |
| Artikel 85c | Artikel 84 |
| Artikel 85d | Artikel 85 |
| Artikel 85e | Artiklarna 86 och 87 |
| Artikel 85f | Artikel 88 |
| Artikel 85g | Artikel 89 |
| Artikel 85h | Artikel 90 |
| Artikel 85i | Artikel 91 |
| Artikel 85j | Artikel 92 |
| Artikel 85k | Artikel 93 |
| Artikel 85l | Artikel 94 |
| Artikel 85m | Artikel 95 |
| Artikel 85n | Artiklarna 96 och 97 |
| Artiklarnas 85o–85x | [Artikel 325.2] |
| Artiklarna 86–90 | [Artikel 325.2] |
| Artikel 91–95 | [Artikel 325.2.] |
| Artikel 95a | [Artikel 325.2] |
| Artikel 96 | — |
| Artikel 97 | Artikel 99 |
| Artikel 98 | Artikel 100 |
| Artikel 99 | Artiklarna 101, 103 och 104 |
| Artikel 100 | Artiklarna 102, 103 och 104 |
| Artikel 101 | — |
| Artikel 102 | Artiklarna 108, 109 och 110 |
| Artikel 102a | Artiklarna 111, 112 och 113 |
| Artikel 103 | Artiklarna 114, 115 och 116 |
| Artikel 103a | Artiklarna 117, 118 och 119 |
| Artikel 103b | Artikel 120 |
| Artikel 103c | Artikel 121 |
| Artikel 103d | Artikel 122 |
| Artikel 103e | Artikel 123 |
| Artikel 103f | Artikel 124 |
| Artikel 103g | Artikel 125 |
| Artikel 103ga | Artikel 128 |
| Artikel 103h a–i | Artiklarna 126 och 127 |
| Artikel 103h f | Artiklarna 129 och 130 |
| Artikel 103i | Artikel 131 |
| Artikel 103j | Artikel 132 |
| Artikel 103k | Artikel 133 |
| Artikel 103l | Artikel 134 |
| Artikel 103m | Artikel 135 |
| Artikel 103n | Artikel 136 |
| Artikel 103o | Artikel 137 |
| Artikel 103p | Artikel 138 |
| Artikel 103q | Artikel 139 |
| Artikel 103r | Artikel 140 |
| Artikel 103s | Artikel 141 |
| Artikel 103t | Artikel 142 |
| Artikel 103u | Artikel 143 |
| Artikel 103v | Artikel 144 |
| Artiklarna 103w–103y | [Artikel 325.2] |
| Artikel 103z | Artikel 145 |
| Artikel 103za | Artiklarna 146 och 147 |
| Artikel 104 | — |
| Artikel 105 | Artikel 148 |
| Artikel 106 | Artikel 149 |
| Artikel 107 | Artikel 150 |
| Artikel 108 | Artikel 151 |
| Artikel 109 | Artikel 152 |
| Artikel 110 | Artiklarna 153 och 154 |
| Artikel 111 | Artikel 155.1, 155.2 och 155.4 |
| [Rådets förordning (EEG) nr 922/72] | Artikel 155.3 |
| Artikel 112 | Artiklarna 156 och 157 |
| Artikel 113.1 | Artiklarna 162.1 och 162.2 och 172 d |
| Artikel 113.2 a | Artikel 162.3 |
| Artikel 113.2 b | Artikel 162.2 |
| Artikel 113.3 första stycket | Artikel 161 |
| Artikel113.3 andra stycket | Artikel 171 |
| Artikel 113a | [Artikel 325(2)] |
| Artikel 113b.1 | Artikel 163.1 jämförd med bilaga XII del I |
| Artikel 113b.2 | Bilaga XII del I.II.4 |
| Artikel 113c | Artikel 98 |
| Artikel 113d.1 första stycket | Artikel 163.2 |
| Artikel 113d.1 andra stycket | Bilaga XII del II.1 femte stycket |
| Artikel 113d.2 | Artikel 163.3 |
| Artikel 113d.3 | Artikel 167 |
| Artikel 114 | [Artikel 325.2] |
| Artikel 115 | [Artikel 325.2] |
| Artikel 116 | [Artikel 325.2] |
| Artikel 117.1–117.4 | [Artikel 325.2] |
| Artikel 117.5 | Artikel 162.1 |
| Artikel 118 | Artikel 163.2 jämförd med bilaga XII del VII första och andra styckena |
| Artikel 118a | Artikel 173 |
| Artikel 118b | Artikel 174 |
| Artikel 118c | Artikel 175 |
| Artikel 118d | Artikel 176 |
| Artikel 118e | Artikel 177 |
| Artikel 118f | Artikel 178 |
| Artikel 118g | Artikel 179 |
| Artikel 118h | Artikel 180 |
| Artikel 118i | Artikel 181 |
| Artikel 118j | Artikel 182 |
| Artikel 118k | Artikel 183 |
| Artikel 118l | Artikel 184 |
| Artikel 118m | Artikel 185 |
| Artikel 118n | Artikel 186 |
| Artikel 118o | Artikel 187 |
| Artikel 118p | Artikel 188 |
| Artikel 118q | Artikel 189 |
| Artikel 118r | Artikel 190 |
| Artikel 118s | Artikel 191 |
| Artikel 118t | Artikel 192 |
| Artikel 118u | Artikel 196 |
| Artikel 118v | Artikel 197 |
| Artikel 118w | Artikel 201 |
| Artikel 118x | Artikel 202 |
| Artikel 118y | Artikel 203 |
| Artikel 118z | Artikel 204 |
| Artikel 118za | Artikel 205 |
| Artikel 118zb | Artikel 206 |
| Artikel 119 | Artikel 105.1 |
| Artikel 120 | Artiklarna 162.2 e och g och 172 d |
| Artikel 120a | Artikel 166 |
| Artikel 120b | — |
| Artikel 120c | Artikel 165.2 |
| Artikel 120d | Artikel 168.2 |
| Artikel 120e.1 | Artiklarna 162.2 g och n och 172 d |
| Artikel 120e.2 | Artikel 168.3 |
| Artikel 120f | Artikel 165.3 |
| Artikel 120g | Artiklarna 165.1 och 172 d |
| Artikel 121 a i | Artiklarna 162.1 och 172 d |
| Artikel 121 a ii | Artiklarna 162.2 d och 172 d |
| Artikel 121 a iii | Artiklarna 161 och 169 |
| Artikel 121 a iv | Artiklarna 163.2 och 172 d |
| Artikel 121 b i | Artikel 172 b och c |
| Artikel 121 b ii | Artiklarna 163.3 och 172 b och c |
| Artikel 121 c i | Artikel 172 b och c |
| Artikel 121 c ii | Artikel 172 d |
| Artikel 121 c iii | Artikel 172 d |
| Artikel 121 c iv | Artiklarna 162.2 u och 172 d |
| Artikel 121 d i | Artiklarna 162.2 a och 172 d |
| Artikel 121 d ii | Artiklarna 162.2 k och 172 d |
| Artikel 121 d iii | Artiklarna 162.2 e och 172 d |
| Artikel 121 d iv | Artiklarna 162.2 b och 172 d |
| Artikel 121 d v | Artiklarna 162.2 d och 172 d |
| Artikel 121 d vi | Artiklarna 179 och 172 i |
| Artikel 121 d vii | Artiklarna 162.2 g och 172 d |
| Artikel 121 e i | Artiklarna 162.2 a och 172 d |
| Artikel 121 e ii | Artiklarna 162.2 a och 172 d |
| Artikel 121 e iii | Artiklarna 162.2 b och 172 d |
| Artikel 121 e iv | Artiklarna 162.2 d och p och 172 d |
| Artikel 121 e v | Artiklarna 162.2 d, g och i och 172 d |
| Artikel 121 e vi | Artiklarna 162.1 och 162.2 s och 172 d |
| Artikel 121 e vii | Artiklarna 162.2 m och n och 172 d |
| Artikel 121 f i | Artiklarna 162.2 a och 172 d |
| Artikel 121 f ii | Artiklarna 162.2 a och 172 d |
| Artikel 121 f iii | Artiklarna 162.2 d, 169 och 172 d |
| Artikel 121 f iv | Artiklarna 162.2 p och 172 d |
| Artikel 121 f v | Artiklarna 162.2 o och 172 d |
| Artikel 121 f vi | Artiklarna 162.2 u och 172 d |
| Artikel 121 f vii | Artiklarna 162.2 p och 172 d |
| Artikel 121 g | Artiklarna 162.2 e och 172 d |
| Artikel 121 h | Artikel 172 d |
| Artikel 121 i | Artiklarna 106 och 107 |
| Artikel 121 j i | Artiklarna 162.2 d och 172 d |
| Artikel 121 j ii | Artiklarna 169 och 172 d |
| Artikel 121 k | Artiklarna 193, 194 och 195 |
| Artikel 121 l | Artiklarna 198, 199 och 200 |
| Artikel 121 m | Artiklarna 207 och 208 |
| Artikel 121.2 | Artiklarna 162.3 och 172 b och c |
| Artikel 121.3 | Artiklarna 162.2 g och 172 d |
| Artikel 121.4 a | — |
| Artikel 121.4 b | Artikel 162.2 g och n |
| Artikel 121.4 c | Artikel 162.2 g och n |
| Artikel 121.4 d | Artikel 162.2 h |
| Artikel 121.4 e | Artikel 162.2 f |
| Artikel 121.4 f | Artikel 162.2 g |
| Artikel 121.4 g | Artikel 162.2 s |
| Artikel 122 | Artikel 209 |
| | Artikel 209 a iv |
| Artikel 123 | Artikel 210.1, 210.2 och 210.3 |
| | Artikel 210.4 |
| Artikel 124 | Artikel 211 |
| Artikel 125 | Artikel 212 |
| Artikel 125a | Artikel 213 |
| Artikel 125b | Artikel 214 |
| Artikel 125c | Artikel 215 |
| Artikel 125d | Artikel 216 |
| Artikel 125e | Artikel 217 |
| Artikel 125f | Artikel 218 |
| Artikel 125g | Artikel 219 |
| Artikel 125h | Artikel 220 |
| Artikel 125i | Artikel 221 |
| Artikel 125j | Artikel 222 |
| Artikel 125k | Artikel 223 |
| Artikel 125l | Artikel 224 |
| Artikel 125m | Artikel 225 |
| Artikel 125n | Artikel 226 |
| Artikel 125o | Artikel 227 |
| Artikel 126 | Artikel 228 |
| | Artikel 229 |
| Artikel 127 | Artikel 230 |
| Artikel 128 | Artikel 231 |
| Artikel 129 | Artikel 232 |
| Artikel 130 | Artikel 233 |
| Artikel 131 | Artikel 234 |
| Artikel 132 | Artikel 235 |
| Artikel 133 | Artikel 236 |
| Artikel 133a | Artikel 237 |
| Artikel 134 | Artiklarna 238 och 239 |
| Artikel 135 | Artikel 240 |
| Artikel 136 | Artikel 241 |
| Artikel 137 | Artikel 242 |
| Artikel 138 | Artikel 243 |
| Artikel 139 | Artikel 244 |
| Artikel 140 | Artikel 245 |
| Artikel 140a | Artikel 246 |
| Artikel 141 | Artikel 247 |
| Artikel 142 | Artikel 248 |
| Artikel 143 | Artiklarna 249 och 250 |
| Artikel 144 | Artikel 251 |
| Artikel 145 | Artikel 254.1 a |
| Artikel 146 | Artikel 252 |
| Artikel 147 | — |
| Artikel 148 | Artiklarna 253, 254 och 255 |
| Artikel 149 | Artikel 256 |
| Artikel 150 | Artikel 257 |
| Artikel 151 | Artikel 258 |
| Artikel 152 | Artikel 259 |
| Artikel 153.1, 153.2 och 153.3 | Artikel 260 |
| Artikel 153.4 | — |
| Artikel 154 | — |
| Artikel 155 | — |
| Artikel 156 | Artiklarna 261 och 262 |
| Artikel 157 | Artikel 263 |
| Artikel 158 | Artikel 264 |
| Artikel 158a | Artiklarna 170 och 172 |
| Artikel 159 | Artikel 265 |
| Artikel 160 | Artikel 266 |
| Artikel 161 | Artiklarna 267, 268, 269 och 270 |
| Artikel 162 | Artikel 271 |
| Artikel 163 | Artikel 272 |
| Artikel 164.1 och 164.2 | Artikel 273 |
| Artikel 164.3 och 164.4 | [Artikel 43.3 Förordn.] |
| Artikel 165 | [Artikel 43.3 Förordn.] |
| Artikel 166 | [Artikel 43.3 Förordn.] |
| Artikel 167 | Artikel 274 |
| Artikel 168 | Artikel 275 |
| Artikel 169 | Artikel 276 |
| Artikel 170 | Artikel 277 och 278 |
| Artikel 171 | Artikel 279 |
| Artikel 172 | Artikel 280 |
| Artikel 173 | Artikel 281 |
| Artikel 174 | Artikel 282 |
| Artikel 175 | Artikel 283 |
| Artikel 176 | Artikel 284 |
| Artikel 176a | Artikel 285 |
| Artikel 177 | Artikel 286 |
| | Artikel 287 |
| Artikel 178 | Artikel 288 |
| Artikel 179 | Artikel 289 |
| Artikel 180 | Artikel 290 |
| Artikel 181 | Artikel 291.1 |
| Artikel 182.1 | Artikel 292 |
| Artikel 182.2 | — |
| Artikel 182.3 | Artikel 293 |
| Artikel 182.4 | Artikel 294 |
| Artikel 182.5 | Artikel 295 |
| Artikel 182.6 | Artikel 296 |
| Artikel 182.7 | Artikel 291.2 |
| Artikel 182a | Artikel 297 |
| Artikel 183 | Artikel 309 |
| | Artikel 310 |
| | Artikel 311 |
| Artikel 184 | Artikel 302.1–302.7 |
| | Artikel 302.8 |
| Artikel 185 | Artikel 303 |
| Artikel 185a | Artikel 304 |
| Artikel 185b | Artikel 305 |
| Artikel 185c | Artikel 306 |
| Artikel 185d | Artikel 307 |
| Artikel 186 | Artikel 298 |
| Artikel 187 | Artikel 299 |
| Artikel 188 | Artiklarna 300 och 301 |
| Artikel 188a.1,188a.2, 188a.5, 188a.6 och 188a.7 | Artikel 302 |
| Artikel 188a.3 och 188a.4 | [Artikel 325.2] |
| Artikel 189 | Artikel 312 |
| Artikel 190 | Artikel 313 |
| Artikel 190a | Artikel 314 |
| Artikel 191 | Artikel 315 |
| Artikel 192 | Artikel 316 |
| Artikel 193 | Artikel 317 |
| Artikel 194 | Artikel 318 |
| Artikel 194a | Artikel 319 |
| | Artikel 320 |
| | Artikel 321 |
| | Artikel 322 |
| Artikel 195 | Artikel 323 |
| Artikel 196 | Artikel 324 |
| Artikel 197 | — |
| Artikel 198 | — |
| Artikel 199 | — |
| Artikel 200 | — |
| Artikel 201 | Artikel 325 |
| | Artikel 326 |
| Artikel 202 | — |
| Artikel 203 | — |
| Artikel 203a | Artikel 327 |
| Artikel 203b | Artikel 328 |
| Artikel 204 | Artikel 329 |
| Bilaga I | Bilaga I |
| Bilaga II | Bilaga II |
| Bilaga III | Bilaga III |
| Bilaga IV | Bilaga IV |
| Bilaga V | Bilaga V |
| Bilaga VI | Bilaga VI |
| Bilaga VII | — |
| Bilaga VIIa | — |
| Bilaga VIIb | — |
| Bilaga VIIc | — |
| Bilaga VIII | Bilaga VII |
| Bilaga IX | Bilaga VIII |
| Bilaga X | Bilaga IX |
| Bilaga Xa | — |
| Bilaga Xb | Bilaga X |
| Bilaga Xc | Bilaga XIX |
| Bilaga Xd | — |
| Bilaga Xe | — |
| Bilaga XI | — |
| | Bilaga XI |
| Bilaga XIa.I | Bilaga XII del I.I första stycket |
| Bilaga XIa.II första stycket | Bilaga XII del I.I andra stycket |
| Bilaga XIa.II andra stycket | — |
| Bilaga XIa.III.1 | Bilaga XII första stycket |
| Bilaga XIa.III.2 | Bilaga XII del II.1 |
| Bilaga XIa.III.3 | Bilaga XII del II.2 |
| Bilaga XIa.III.4 | Bilaga XII del II.3 |
| Bilaga XIa.IV–XIa.IX | [Artikel 325.2] |
| Bilaga XIb | Bilaga XII del II |
| Tillägg till bilaga XIb | Tillägg till bilaga XII del II |
| Bilaga XII.I | — |
| Bilaga XII.II.1 | Bilaga XII del III.1 |
| Bilaga XII.II.2 | Bilaga XII del III.2 |
| Bilaga XII.II.3 | Bilaga XII del III.3 |
| Bilaga XII.II.4 | Bilaga XII del III.4 |
| Bilaga XII.III.1 | Bilaga XII del III.5 |
| Bilaga XII.III.2 | Bilaga XII del III.6 |
| Bilaga XII.IV.1 | Artikel 172 b och c |
| Bilaga XII.IV.2 | [Artikel 325.2] |
| Bilaga XIII.I | Bilaga XII del IV.I |
| Bilaga XIII.II | Bilaga XII del IV.II |
| Bilaga XIII.III | Bilaga XII del IV.III |
| Bilaga XIII.IV | Artiklarna 161 och 163.2 |
| Bilaga XIII.V | — |
| Bilaga XIII.VI första stycket | — |
| Bilaga XIII.VI andra stycket | [Artikel 325.2] |
| Bilaga XIV.A | Artiklarna 162.1, 162.2 b och d, 169 och 172 d |
| Bilaga XIV.B.I.1 | Bilaga XII del V.I |
| Bilaga XIV.B.I.2 och 3 | Artiklarna 162.1 och 172 d |
| Bilaga XIV.B.II | Bilaga XII del V.II |
| Bilaga XIV.B.III och C | [Artikel 325.2] |
| Bilaga XV.I.1 | Bilaga XII del VI första stycket |
| Bilaga XV.I.2 första och andra styckena | Bilaga XII del VI andra och tredje styckena |
| Bilaga XV.I.2 tredje stycket | Bilaga XII del VI sjätte stycket |
| Bilaga XV.II, III och VI | [Artikel 325.2] |
| Bilaga XV.IV.1 | Artikel 168.1 |
| Bilaga XV.IV.2 och 3 | [Artikel 325.2] |
| Bilaga XV.V | Artiklarna 161 och 163.2 |
| Bilaga XV.VI | [Artikel 325.2] |
| Tillägg till bilaga XV | Bilaga XII del VI sjunde stycket |
| Bilaga XVa | Bilaga XIII del I |
| Bilaga XVb | Bilaga XIII del II |
| Bilaga XVI | Bilaga XII del VII |
| Bilaga XVIa | Bilaga XIV |
| Bilaga XVII | Bilaga XV |
| Bilaga XVIII | Bilaga XVI |
| Bilaga XIX | — |
| Bilaga XX | Bilaga XVII |
| Bilaga XXI | Bilaga XVIII |
| Bilaga XXII | — |
| | Bilaga XX |

Förordning (EG) nr 1234/2007

Den här förordningen

Artikel 1

Artikel 1

Artikel 2

Artikel 2

Artikel 3

Artikel 3

Artikel 4

—

Artikel 5

Artiklarna 4 och 5

Artikel 6

Artikel 6

Artikel 7

Artikel 7

Artikel 8

Artikel 8

Artikel 9

Artikel 9

Artikel 10

Artikel 10

Artikel 11

Artikel 11

Artikel 12

Artikel 12

Artikel 13

Artikel 13

Artikel 14

—

Artikel 15

—

Artikel 16

—

Artikel 17

—

Artikel 18.1–18.4

Artikel 14

Artikel 18.5

—

Artikel 19

—

Artikel 20

—

Artikel 21

—

Artikel 22

—

Artikel 23

—

Artikel 24

—

Artikel 25

Artikel 15

Artikel 26

Artikel 16

Artikel 27

Artikel 17

Artikel 28

Artikel 20

Artikel 29

Artikel 21

Artikel 30

—

Artikel 31

Artikel 22

Artikel 32

Artikel 23

Artikel 33

Artikel 24

Artikel 34

Artikel 25

Artikel 35

—

Artikel 36

—

Artikel 37

Artikel 26

Artikel 38

Artikel 27

Artikel 39

Artikel 28

Artikel 40

Artikel 29

Artikel 41

Artikel 30

Artikel 42

Artikel 34

Artikel 43 a–f, i, j och l

Artiklarna 31, 32 och 33

Artikel 43 k

Artikel 30.1

Artikel 43 g och h

Artikel 80

Artikel 43 m

Artiklarna 35 och 36

Artikel 44

Artikel 37

Artikel 45

Artikel 38

Artikel 46

Artikel 39

Artikel 47

Artikel 40

Artikel 48

Artikel 41

Artikel 49

Artikel 42

Artikel 50

Artikel 43

Artikel 51

Artikel 44

Artikel 52

Artikel 45

Artikel 52a

—

Artikel 53

Artikel 46

Artikel 54

Artiklarna 47 och 48

Artikel 55

Artikel 49

Artikel 56

Artikel 50

Artikel 57

Artikel 51

Artikel 58

—

Artikel 59.1 första meningen

Artikel 52

Artikel 59.1 andra meningen och 59.2

—

Artikel 60.1– 60.3

Artikel 53

Artikel 60.4

—

Artikel 61

Artikel 54

Artikel 62

Artikel 55

Artikel 63

Artikel 56

Artikel 64

Artikel 57

Artikel 65

Artikel 58

Artikel 66.1

Artikel 59.1

Artikel 66.2

Artikel 59.2

Artikel 66.3

Artikel 59.3

Artikel 66.4

—

Artikel 66.5

Artikel 59.4

Artikel 59.5

Artikel 67

Artikel 60

Artikel 68

Artikel 61

Artikel 69

Artikel 62.1 och 62.2

Artikel 62.3

Artikel 70.1–70.5 första stycket

Artikel 63

Artikel 70.5 sista stycket

—

Artikel 71

Artikel 64

Artikel 72

Artikel 65

Artikel 73

Artikel 66

Artikel 74

Artikel 67

Artikel 75

Artikel 68

Artikel 76

Artikel 69

Artikel 77

Artikel 70

Artikel 78

Artikel 71

Artikel 79

Artikel 72

Artikel 80

Artikel 73.1

Artikel 81

Artikel 74

Artikel 82 första stycket

Artikel 75

Artikel 82 andra stycket

Artikel 81 i

Artikel 83.1–83.3

Artikel 76

Artikel 83.4

Artikel 81 d

Artikel 84

Artikel 77

Artikel 84a

[Artikel 325.2]

Artikel 85 a, b och c

Artiklarna 78 och 79

Artikel 85 d

—

Artikel 80

Artikel 81

Artikel 85a

Artikel 82

Artikel 85b

Artikel 83

Artikel 85c

Artikel 84

Artikel 85d

Artikel 85

Artikel 85e

Artiklarna 86 och 87

Artikel 85f

Artikel 88

Artikel 85g

Artikel 89

Artikel 85h

Artikel 90

Artikel 85i

Artikel 91

Artikel 85j

Artikel 92

Artikel 85k

Artikel 93

Artikel 85l

Artikel 94

Artikel 85m

Artikel 95

Artikel 85n

Artiklarna 96 och 97

Artiklarnas 85o–85x

[Artikel 325.2]

Artiklarna 86–90

[Artikel 325.2]

Artikel 91–95

[Artikel 325.2.]

Artikel 95a

[Artikel 325.2]

Artikel 96

—

Artikel 97

Artikel 99

Artikel 98

Artikel 100

Artikel 99

Artiklarna 101, 103 och 104

Artikel 100

Artiklarna 102, 103 och 104

Artikel 101

—

Artikel 102

Artiklarna 108, 109 och 110

Artikel 102a

Artiklarna 111, 112 och 113

Artikel 103

Artiklarna 114, 115 och 116

Artikel 103a

Artiklarna 117, 118 och 119

Artikel 103b

Artikel 120

Artikel 103c

Artikel 121

Artikel 103d

Artikel 122

Artikel 103e

Artikel 123

Artikel 103f

Artikel 124

Artikel 103g

Artikel 125

Artikel 103ga

Artikel 128

Artikel 103h a–i

Artiklarna 126 och 127

Artikel 103h f

Artiklarna 129 och 130

Artikel 103i

Artikel 131

Artikel 103j

Artikel 132

Artikel 103k

Artikel 133

Artikel 103l

Artikel 134

Artikel 103m

Artikel 135

Artikel 103n

Artikel 136

Artikel 103o

Artikel 137

Artikel 103p

Artikel 138

Artikel 103q

Artikel 139

Artikel 103r

Artikel 140

Artikel 103s

Artikel 141

Artikel 103t

Artikel 142

Artikel 103u

Artikel 143

Artikel 103v

Artikel 144

Artiklarna 103w–103y

[Artikel 325.2]

Artikel 103z

Artikel 145

Artikel 103za

Artiklarna 146 och 147

Artikel 104

—

Artikel 105

Artikel 148

Artikel 106

Artikel 149

Artikel 107

Artikel 150

Artikel 108

Artikel 151

Artikel 109

Artikel 152

Artikel 110

Artiklarna 153 och 154

Artikel 111

Artikel 155.1, 155.2 och 155.4

[Rådets förordning (EEG) nr 922/72]

Artikel 155.3

Artikel 112

Artiklarna 156 och 157

Artikel 113.1

Artiklarna 162.1 och 162.2 och 172 d

Artikel 113.2 a

Artikel 162.3

Artikel 113.2 b

Artikel 162.2

Artikel 113.3 första stycket

Artikel 161

Artikel113.3 andra stycket

Artikel 171

Artikel 113a

[Artikel 325(2)]

Artikel 113b.1

Artikel 163.1 jämförd med bilaga XII del I

Artikel 113b.2

Bilaga XII del I.II.4

Artikel 113c

Artikel 98

Artikel 113d.1 första stycket

Artikel 163.2

Artikel 113d.1 andra stycket

Bilaga XII del II.1 femte stycket

Artikel 113d.2

Artikel 163.3

Artikel 113d.3

Artikel 167

Artikel 114

[Artikel 325.2]

Artikel 115

[Artikel 325.2]

Artikel 116

[Artikel 325.2]

Artikel 117.1–117.4

[Artikel 325.2]

Artikel 117.5

Artikel 162.1

Artikel 118

Artikel 163.2 jämförd med bilaga XII del VII första och andra styckena

Artikel 118a

Artikel 173

Artikel 118b

Artikel 174

Artikel 118c

Artikel 175

Artikel 118d

Artikel 176

Artikel 118e

Artikel 177

Artikel 118f

Artikel 178

Artikel 118g

Artikel 179

Artikel 118h

Artikel 180

Artikel 118i

Artikel 181

Artikel 118j

Artikel 182

Artikel 118k

Artikel 183

Artikel 118l

Artikel 184

Artikel 118m

Artikel 185

Artikel 118n

Artikel 186

Artikel 118o

Artikel 187

Artikel 118p

Artikel 188

Artikel 118q

Artikel 189

Artikel 118r

Artikel 190

Artikel 118s

Artikel 191

Artikel 118t

Artikel 192

Artikel 118u

Artikel 196

Artikel 118v

Artikel 197

Artikel 118w

Artikel 201

Artikel 118x

Artikel 202

Artikel 118y

Artikel 203

Artikel 118z

Artikel 204

Artikel 118za

Artikel 205

Artikel 118zb

Artikel 206

Artikel 119

Artikel 105.1

Artikel 120

Artiklarna 162.2 e och g och 172 d

Artikel 120a

Artikel 166

Artikel 120b

—

Artikel 120c

Artikel 165.2

Artikel 120d

Artikel 168.2

Artikel 120e.1

Artiklarna 162.2 g och n och 172 d

Artikel 120e.2

Artikel 168.3

Artikel 120f

Artikel 165.3

Artikel 120g

Artiklarna 165.1 och 172 d

Artikel 121 a i

Artiklarna 162.1 och 172 d

Artikel 121 a ii

Artiklarna 162.2 d och 172 d

Artikel 121 a iii

Artiklarna 161 och 169

Artikel 121 a iv

Artiklarna 163.2 och 172 d

Artikel 121 b i

Artikel 172 b och c

Artikel 121 b ii

Artiklarna 163.3 och 172 b och c

Artikel 121 c i

Artikel 172 b och c

Artikel 121 c ii

Artikel 172 d

Artikel 121 c iii

Artikel 172 d

Artikel 121 c iv

Artiklarna 162.2 u och 172 d

Artikel 121 d i

Artiklarna 162.2 a och 172 d

Artikel 121 d ii

Artiklarna 162.2 k och 172 d

Artikel 121 d iii

Artiklarna 162.2 e och 172 d

Artikel 121 d iv

Artiklarna 162.2 b och 172 d

Artikel 121 d v

Artiklarna 162.2 d och 172 d

Artikel 121 d vi

Artiklarna 179 och 172 i

Artikel 121 d vii

Artiklarna 162.2 g och 172 d

Artikel 121 e i

Artiklarna 162.2 a och 172 d

Artikel 121 e ii

Artiklarna 162.2 a och 172 d

Artikel 121 e iii

Artiklarna 162.2 b och 172 d

Artikel 121 e iv

Artiklarna 162.2 d och p och 172 d

Artikel 121 e v

Artiklarna 162.2 d, g och i och 172 d

Artikel 121 e vi

Artiklarna 162.1 och 162.2 s och 172 d

Artikel 121 e vii

Artiklarna 162.2 m och n och 172 d

Artikel 121 f i

Artiklarna 162.2 a och 172 d

Artikel 121 f ii

Artiklarna 162.2 a och 172 d

Artikel 121 f iii

Artiklarna 162.2 d, 169 och 172 d

Artikel 121 f iv

Artiklarna 162.2 p och 172 d

Artikel 121 f v

Artiklarna 162.2 o och 172 d

Artikel 121 f vi

Artiklarna 162.2 u och 172 d

Artikel 121 f vii

Artiklarna 162.2 p och 172 d

Artikel 121 g

Artiklarna 162.2 e och 172 d

Artikel 121 h

Artikel 172 d

Artikel 121 i

Artiklarna 106 och 107

Artikel 121 j i

Artiklarna 162.2 d och 172 d

Artikel 121 j ii

Artiklarna 169 och 172 d

Artikel 121 k

Artiklarna 193, 194 och 195

Artikel 121 l

Artiklarna 198, 199 och 200

Artikel 121 m

Artiklarna 207 och 208

Artikel 121.2

Artiklarna 162.3 och 172 b och c

Artikel 121.3

Artiklarna 162.2 g och 172 d

Artikel 121.4 a

—

Artikel 121.4 b

Artikel 162.2 g och n

Artikel 121.4 c

Artikel 162.2 g och n

Artikel 121.4 d

Artikel 162.2 h

Artikel 121.4 e

Artikel 162.2 f

Artikel 121.4 f

Artikel 162.2 g

Artikel 121.4 g

Artikel 162.2 s

Artikel 122

Artikel 209

Artikel 209 a iv

Artikel 123

Artikel 210.1, 210.2 och 210.3

Artikel 210.4

Artikel 124

Artikel 211

Artikel 125

Artikel 212

Artikel 125a

Artikel 213

Artikel 125b

Artikel 214

Artikel 125c

Artikel 215

Artikel 125d

Artikel 216

Artikel 125e

Artikel 217

Artikel 125f

Artikel 218

Artikel 125g

Artikel 219

Artikel 125h

Artikel 220

Artikel 125i

Artikel 221

Artikel 125j

Artikel 222

Artikel 125k

Artikel 223

Artikel 125l

Artikel 224

Artikel 125m

Artikel 225

Artikel 125n

Artikel 226

Artikel 125o

Artikel 227

Artikel 126

Artikel 228

Artikel 229

Artikel 127

Artikel 230

Artikel 128

Artikel 231

Artikel 129

Artikel 232

Artikel 130

Artikel 233

Artikel 131

Artikel 234

Artikel 132

Artikel 235

Artikel 133

Artikel 236

Artikel 133a

Artikel 237

Artikel 134

Artiklarna 238 och 239

Artikel 135

Artikel 240

Artikel 136

Artikel 241

Artikel 137

Artikel 242

Artikel 138

Artikel 243

Artikel 139

Artikel 244

Artikel 140

Artikel 245

Artikel 140a

Artikel 246

Artikel 141

Artikel 247

Artikel 142

Artikel 248

Artikel 143

Artiklarna 249 och 250

Artikel 144

Artikel 251

Artikel 145

Artikel 254.1 a

Artikel 146

Artikel 252

Artikel 147

—

Artikel 148

Artiklarna 253, 254 och 255

Artikel 149

Artikel 256

Artikel 150

Artikel 257

Artikel 151

Artikel 258

Artikel 152

Artikel 259

Artikel 153.1, 153.2 och 153.3

Artikel 260

Artikel 153.4

—

Artikel 154

—

Artikel 155

—

Artikel 156

Artiklarna 261 och 262

Artikel 157

Artikel 263

Artikel 158

Artikel 264

Artikel 158a

Artiklarna 170 och 172

Artikel 159

Artikel 265

Artikel 160

Artikel 266

Artikel 161

Artiklarna 267, 268, 269 och 270

Artikel 162

Artikel 271

Artikel 163

Artikel 272

Artikel 164.1 och 164.2

Artikel 273

Artikel 164.3 och 164.4

[Artikel 43.3 Förordn.]

Artikel 165

[Artikel 43.3 Förordn.]

Artikel 166

[Artikel 43.3 Förordn.]

Artikel 167

Artikel 274

Artikel 168

Artikel 275

Artikel 169

Artikel 276

Artikel 170

Artikel 277 och 278

Artikel 171

Artikel 279

Artikel 172

Artikel 280

Artikel 173

Artikel 281

Artikel 174

Artikel 282

Artikel 175

Artikel 283

Artikel 176

Artikel 284

Artikel 176a

Artikel 285

Artikel 177

Artikel 286

Artikel 287

Artikel 178

Artikel 288

Artikel 179

Artikel 289

Artikel 180

Artikel 290

Artikel 181

Artikel 291.1

Artikel 182.1

Artikel 292

Artikel 182.2

—

Artikel 182.3

Artikel 293

Artikel 182.4

Artikel 294

Artikel 182.5

Artikel 295

Artikel 182.6

Artikel 296

Artikel 182.7

Artikel 291.2

Artikel 182a

Artikel 297

Artikel 183

Artikel 309

Artikel 310

Artikel 311

Artikel 184

Artikel 302.1–302.7

Artikel 302.8

Artikel 185

Artikel 303

Artikel 185a

Artikel 304

Artikel 185b

Artikel 305

Artikel 185c

Artikel 306

Artikel 185d

Artikel 307

Artikel 186

Artikel 298

Artikel 187

Artikel 299

Artikel 188

Artiklarna 300 och 301

Artikel 188a.1,188a.2, 188a.5, 188a.6 och 188a.7

Artikel 302

Artikel 188a.3 och 188a.4

[Artikel 325.2]

Artikel 189

Artikel 312

Artikel 190

Artikel 313

Artikel 190a

Artikel 314

Artikel 191

Artikel 315

Artikel 192

Artikel 316

Artikel 193

Artikel 317

Artikel 194

Artikel 318

Artikel 194a

Artikel 319

Artikel 320

Artikel 321

Artikel 322

Artikel 195

Artikel 323

Artikel 196

Artikel 324

Artikel 197

—

Artikel 198

—

Artikel 199

—

Artikel 200

—

Artikel 201

Artikel 325

Artikel 326

Artikel 202

—

Artikel 203

—

Artikel 203a

Artikel 327

Artikel 203b

Artikel 328

Artikel 204

Artikel 329

Bilaga I

Bilaga I

Bilaga II

Bilaga II

Bilaga III

Bilaga III

Bilaga IV

Bilaga IV

Bilaga V

Bilaga V

Bilaga VI

Bilaga VI

Bilaga VII

—

Bilaga VIIa

—

Bilaga VIIb

—

Bilaga VIIc

—

Bilaga VIII

Bilaga VII

Bilaga IX

Bilaga VIII

Bilaga X

Bilaga IX

Bilaga Xa

—

Bilaga Xb

Bilaga X

Bilaga Xc

Bilaga XIX

Bilaga Xd

—

Bilaga Xe

—

Bilaga XI

—

Bilaga XI

Bilaga XIa.I

Bilaga XII del I.I första stycket

Bilaga XIa.II första stycket

Bilaga XII del I.I andra stycket

Bilaga XIa.II andra stycket

—

Bilaga XIa.III.1

Bilaga XII första stycket

Bilaga XIa.III.2

Bilaga XII del II.1

Bilaga XIa.III.3

Bilaga XII del II.2

Bilaga XIa.III.4

Bilaga XII del II.3

Bilaga XIa.IV–XIa.IX

[Artikel 325.2]

Bilaga XIb

Bilaga XII del II

Tillägg till bilaga XIb

Tillägg till bilaga XII del II

Bilaga XII.I

—

Bilaga XII.II.1

Bilaga XII del III.1

Bilaga XII.II.2

Bilaga XII del III.2

Bilaga XII.II.3

Bilaga XII del III.3

Bilaga XII.II.4

Bilaga XII del III.4

Bilaga XII.III.1

Bilaga XII del III.5

Bilaga XII.III.2

Bilaga XII del III.6

Bilaga XII.IV.1

Artikel 172 b och c

Bilaga XII.IV.2

[Artikel 325.2]

Bilaga XIII.I

Bilaga XII del IV.I

Bilaga XIII.II

Bilaga XII del IV.II

Bilaga XIII.III

Bilaga XII del IV.III

Bilaga XIII.IV

Artiklarna 161 och 163.2

Bilaga XIII.V

—

Bilaga XIII.VI första stycket

—

Bilaga XIII.VI andra stycket

[Artikel 325.2]

Bilaga XIV.A

Artiklarna 162.1, 162.2 b och d, 169 och 172 d

Bilaga XIV.B.I.1

Bilaga XII del V.I

Bilaga XIV.B.I.2 och 3

Artiklarna 162.1 och 172 d

Bilaga XIV.B.II

Bilaga XII del V.II

Bilaga XIV.B.III och C

[Artikel 325.2]

Bilaga XV.I.1

Bilaga XII del VI första stycket

Bilaga XV.I.2 första och andra styckena

Bilaga XII del VI andra och tredje styckena

Bilaga XV.I.2 tredje stycket

Bilaga XII del VI sjätte stycket

Bilaga XV.II, III och VI

[Artikel 325.2]

Bilaga XV.IV.1

Artikel 168.1

Bilaga XV.IV.2 och 3

[Artikel 325.2]

Bilaga XV.V

Artiklarna 161 och 163.2

Bilaga XV.VI

[Artikel 325.2]

Tillägg till bilaga XV

Bilaga XII del VI sjunde stycket

Bilaga XVa

Bilaga XIII del I

Bilaga XVb

Bilaga XIII del II

Bilaga XVI

Bilaga XII del VII

Bilaga XVIa

Bilaga XIV

Bilaga XVII

Bilaga XV

Bilaga XVIII

Bilaga XVI

Bilaga XIX

—

Bilaga XX

Bilaga XVII

Bilaga XXI

Bilaga XVIII

Bilaga XXII

—

Bilaga XX

---

| 29.11.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 349/519 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 349/519

---

Onsdagen den 4 juli 2012Finansieringen av den gemensamma jordbrukspolitiken ***I

P7_TA(2012)0281

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 juli 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 1290/2005 om finansieringen av den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 165/94 och 78/2008 (KOM(2010)0745 – C7-0429/2010 – 2010/0365(COD))

2013/C 349 E/26

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2010)0745), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2010)0745),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2, 42 och 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0429/2010), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2, 42 och 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0429/2010),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av det motiverade yttrandet om att utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen, vilket av Polens senat framlagts med stöd av protokoll (nr 2) om tillämpningen av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det motiverade yttrandet om att utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen, vilket av Polens senat framlagts med stöd av protokoll (nr 2) om tillämpningen av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna,

| — | med beaktande av de andra bidrag som lagts fram av den italienska senaten, det portugisiska parlamentet och den rumänska deputeradekammaren om förslaget till rättsakt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de andra bidrag som lagts fram av den italienska senaten, det portugisiska parlamentet och den rumänska deputeradekammaren om förslaget till rättsakt,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 4 maj 2011 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 4 maj 2011 (1),

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A7-0209/2011). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A7-0209/2011).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 218, 23.7.2011, s. 124.

---

Onsdagen den 4 juli 2012P7_TC1-COD(2010)0365

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 4 juli 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2012 om ändring av rådets förordning (EG) nr 1290/2005 om finansieringen av den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 165/94 och 78/2008

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 42 första stycket och 43.2,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (2), och

av följande skäl:

| (1) | Genom rådets förordning (EG) nr 1290/2005 (3) ges kommissionen befogenhet att anta tillämpningsföreskrifter för den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

Genom rådets förordning (EG) nr 1290/2005 (3) ges kommissionen befogenhet att anta tillämpningsföreskrifter för den förordningen.

| (2) | Efter Lissabonfördragets ikraftträdande måste de befogenheter som har tilldelats kommissionen enligt förordning (EG) nr 1290/2005 anpassas till artiklarna 290 och 291 i fördraget om Europeiska unionens funktionsätt (EUF-fördraget). |
| --- | --- |

(2)

Efter Lissabonfördragets ikraftträdande måste de befogenheter som har tilldelats kommissionen enligt förordning (EG) nr 1290/2005 anpassas till artiklarna 290 och 291 i fördraget om Europeiska unionens funktionsätt (EUF-fördraget).

| (3) | Kommissionen bör ges befogenhet

  I syfte att säkerställa att det system som fastställs i förordning (EG) nr 1290/2005 fungerar väl bör befogenheten
  att anta delegerade akter i enlighet med artikel 290 i EUF-fördraget för

  delegeras till kommissionen med avseende på
  att komplettera eller ändra vissa icke väsentliga delar av den förordningen. Det bör fastställas för vilka delar befogenheten får utövas, liksom vilka villkor delegeringen ska uppfylla.

  Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå. När kommissionen förbereder och utarbetar delegerade akter bör den se till att relevanta handlingar översänds samtidigt till Europaparlamentet och rådet och att detta sker så snabbt som möjligt och på lämpligt sätt. [Ändr. 1] |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen bör ges befogenhet

  I syfte att säkerställa att det system som fastställs i förordning (EG) nr 1290/2005 fungerar väl bör befogenheten
  att anta delegerade akter i enlighet med artikel 290 i EUF-fördraget för

  delegeras till kommissionen med avseende på
  att komplettera eller ändra vissa icke väsentliga delar av den förordningen. Det bör fastställas för vilka delar befogenheten får utövas, liksom vilka villkor delegeringen ska uppfylla.

  Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå. När kommissionen förbereder och utarbetar delegerade akter bör den se till att relevanta handlingar översänds samtidigt till Europaparlamentet och rådet och att detta sker så snabbt som möjligt och på lämpligt sätt. [Ändr. 1]

| (4) | För att garantera att

  säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av
  förordning (EG) nr 1290/2005 tillämpas enhetligt i alla medlemsstater bör kommissionen ha befogenhet att anta genomförandeakter i enlighet med artikel 291 i fördraget

  tilldelas genomförandebefogenheter
  . Kommissionen bör anta Dessa genomförandeakter

  befogenheter bör utövas
  i enlighet med bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr xxx/xxx om

  nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (4)

  . [Ändr. 2] |
| --- | --- |

(4)

För att garantera att

  säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av
  förordning (EG) nr 1290/2005 tillämpas enhetligt i alla medlemsstater bör kommissionen ha befogenhet att anta genomförandeakter i enlighet med artikel 291 i fördraget

  tilldelas genomförandebefogenheter
  . Kommissionen bör anta Dessa genomförandeakter

  befogenheter bör utövas
  i enlighet med bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr xxx/xxx om

  nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (4)

  . [Ändr. 2]

| (5) | Vissa bestämmelser om finansieringen av den gemensamma jordbrukspolitiken som kommissionen tidigare har antagit inom ramen för de befogenheter som den har tilldelats enligt förordning (EG) nr 1290/2005 bör införlivas i den förordningen. Dessa bestämmelser gäller regler om användning av vissa summor och belopp som utgör intäkter i EU:s budget och som avses i de räkenskaper som förs i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 883/2006 av den 21 juni 2006 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1290/2005 när det gäller utbetalningsställenas räkenskaper, utgiftsdeklarationer och inkomstdeklarationer samt villkoren för ersättning för utgifter inom ramen för EGFJ och EJFLU (5). |
| --- | --- |

(5)

Vissa bestämmelser om finansieringen av den gemensamma jordbrukspolitiken som kommissionen tidigare har antagit inom ramen för de befogenheter som den har tilldelats enligt förordning (EG) nr 1290/2005 bör införlivas i den förordningen. Dessa bestämmelser gäller regler om användning av vissa summor och belopp som utgör intäkter i EU:s budget och som avses i de räkenskaper som förs i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 883/2006 av den 21 juni 2006 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1290/2005 när det gäller utbetalningsställenas räkenskaper, utgiftsdeklarationer och inkomstdeklarationer samt villkoren för ersättning för utgifter inom ramen för EGFJ och EJFLU (5).

| (6) | Mot bakgrund av erfarenheterna av tillämpningen av reglerna om de utgifter som finansieras genom Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) och Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) bör en del av bestämmelserna om finansiering av de verksamheter som föreskrivs i rådets förordning (EG) nr 165/94 av den 24 januari 1994 om gemenskapens medfinansiering av kontroll med hjälp av fjärranalys (6) och i rådets förordning (EG) nr 78/2008 av den 21 januari 2008 om de åtgärder som kommissionen avseende perioden 2008–2013 ska vidta med hjälp av det system för fjärranalys som inrättats inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken (7) integreras i förordning (EG) nr 1290/2005. Förordningarna (EG) nr 165/94 och (EG) nr 78/2008 bör därför upphöra att gälla. Artikeln om den rapport som kommissionen ska överlämna bör emellertid fortsätta att gälla. |
| --- | --- |

(6)

Mot bakgrund av erfarenheterna av tillämpningen av reglerna om de utgifter som finansieras genom Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) och Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) bör en del av bestämmelserna om finansiering av de verksamheter som föreskrivs i rådets förordning (EG) nr 165/94 av den 24 januari 1994 om gemenskapens medfinansiering av kontroll med hjälp av fjärranalys (6) och i rådets förordning (EG) nr 78/2008 av den 21 januari 2008 om de åtgärder som kommissionen avseende perioden 2008–2013 ska vidta med hjälp av det system för fjärranalys som inrättats inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken (7) integreras i förordning (EG) nr 1290/2005. Förordningarna (EG) nr 165/94 och (EG) nr 78/2008 bör därför upphöra att gälla. Artikeln om den rapport som kommissionen ska överlämna bör emellertid fortsätta att gälla.

| (7) | Syftet med de åtgärder som kommissionen vidtar med hjälp av fjärranalys och kommissionens åtgärder för att förvärva och förbättra satellitbilder är att skapa ett verktyg för att förvalta och övervaka jordbruksmarknaderna. För att säkerställa att detta mål följs behöver kommissionen ha befogenhet att anta genomförandeakter om villkoren och förfarandena för att förvärva och ge medlemsstaterna tillgång till resultaten av fjärrkontrollåtgärderna. |
| --- | --- |

(7)

Syftet med de åtgärder som kommissionen vidtar med hjälp av fjärranalys och kommissionens åtgärder för att förvärva och förbättra satellitbilder är att skapa ett verktyg för att förvalta och övervaka jordbruksmarknaderna. För att säkerställa att detta mål följs behöver kommissionen ha befogenhet att anta genomförandeakter om villkoren och förfarandena för att förvärva och ge medlemsstaterna tillgång till resultaten av fjärrkontrollåtgärderna.

| (8) | För att garantera en enhetlig tillämpning i de samordningsorgan i medlemsstaterna som föreskrivs i artikel 6 i förordning (EG) nr 1290/2005 bör kommissionen ha befogenhet att anta genomförandeakter om regler för dessa organs verksamhet och i synnerhet om tillhandahållande av uppgifter till kommissionen. |
| --- | --- |

(8)

För att garantera en enhetlig tillämpning i de samordningsorgan i medlemsstaterna som föreskrivs i artikel 6 i förordning (EG) nr 1290/2005 bör kommissionen ha befogenhet att anta genomförandeakter om regler för dessa organs verksamhet och i synnerhet om tillhandahållande av uppgifter till kommissionen.

| (9) | För att kommissionen ska kunna kontrollera finansieringsplanen för varje program för landsbygdsutveckling och föreskriva eventuella ändringar av programmen behöver den ha befogenhet att anta genomförandeakter om villkor för innehållet i och anpassningen av finansieringsplanen. |
| --- | --- |

(9)

För att kommissionen ska kunna kontrollera finansieringsplanen för varje program för landsbygdsutveckling och föreskriva eventuella ändringar av programmen behöver den ha befogenhet att anta genomförandeakter om villkor för innehållet i och anpassningen av finansieringsplanen.

| (10) | Medlemsstaterna bör sända informationen till kommissionen i sådan form att kommissionen direkt och på effektivast tänkbara sätt kan använda den i samband med förvaltningen av räkenskaperna för EGFJ och EJFLU samt för därmed förbundna betalningar och även för att kunna fullfölja förfarandena för avslutandet av räkenskaperna och kontrollen av överensstämmelse. Kommissionen bör ha befogenhet att anta genomförandeakter om deklaration av utgifter, årsräkenskaper, försäkran, deklaration om offentlig lagring, informationssystem för utbyte av uppgifter och handlingar samt bestämmelser för hur de ska sparas. |
| --- | --- |

(10)

Medlemsstaterna bör sända informationen till kommissionen i sådan form att kommissionen direkt och på effektivast tänkbara sätt kan använda den i samband med förvaltningen av räkenskaperna för EGFJ och EJFLU samt för därmed förbundna betalningar och även för att kunna fullfölja förfarandena för avslutandet av räkenskaperna och kontrollen av överensstämmelse. Kommissionen bör ha befogenhet att anta genomförandeakter om deklaration av utgifter, årsräkenskaper, försäkran, deklaration om offentlig lagring, informationssystem för utbyte av uppgifter och handlingar samt bestämmelser för hur de ska sparas.

| (11) | De utbetalande organens skyldighet att föra räkenskaper gäller de detaljerade uppgifter som krävs för att förvalta och kontrollera medlen. För att medlemsstaterna och de utbetalande organen ska kunna uppfylla denna skyldighet och följa harmoniserade bestämmelser bör kommissionen ha befogenhet att anta genomförandeakter om redovisning av interventioner i form av offentlig lagring enligt kommissionens förordning (EG) nr 884/2006 av den 21 juni 2006 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1290/2005 när det gäller finansiering genom Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) av interventionsåtgärder i form av offentlig lagring och bokföring av transaktioner för offentlig lagring som görs av medlemsstaternas utbetalande organ (8), samt andra utgifter som finansieras av EGFJ och EJFLU enligt förordning (EG) nr 883/2006. |
| --- | --- |

(11)

De utbetalande organens skyldighet att föra räkenskaper gäller de detaljerade uppgifter som krävs för att förvalta och kontrollera medlen. För att medlemsstaterna och de utbetalande organen ska kunna uppfylla denna skyldighet och följa harmoniserade bestämmelser bör kommissionen ha befogenhet att anta genomförandeakter om redovisning av interventioner i form av offentlig lagring enligt kommissionens förordning (EG) nr 884/2006 av den 21 juni 2006 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1290/2005 när det gäller finansiering genom Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) av interventionsåtgärder i form av offentlig lagring och bokföring av transaktioner för offentlig lagring som görs av medlemsstaternas utbetalande organ (8), samt andra utgifter som finansieras av EGFJ och EJFLU enligt förordning (EG) nr 883/2006.

| (12) | För att garantera en god förvaltning av de finansiella flödena, särskilt med tanke på att medlemsstaterna själva mobiliserar medlen för att täcka de nödvändiga utgifterna, bör kommissionen ha befogenhet att anta genomförandeakter om att ställa finansiella medel till medlemsstaternas förfogande och samtidigt ta hänsyn till de särskilda förvaltningsmetoderna för EGFJ och EJFLU. |
| --- | --- |

(12)

För att garantera en god förvaltning av de finansiella flödena, särskilt med tanke på att medlemsstaterna själva mobiliserar medlen för att täcka de nödvändiga utgifterna, bör kommissionen ha befogenhet att anta genomförandeakter om att ställa finansiella medel till medlemsstaternas förfogande och samtidigt ta hänsyn till de särskilda förvaltningsmetoderna för EGFJ och EJFLU.

| (13) | Vid denna ändring av förordning (EG) nr 1290/2005, som syftar till att göra den förordningen förenlig med de förfaranden som föreskrivs i Lissabonfördraget, bör vissa bestämmelser i vissa språkversioner uppdateras för att anpassa dem efter den terminologi som används i fördraget. |
| --- | --- |

(13)

Vid denna ändring av förordning (EG) nr 1290/2005, som syftar till att göra den förordningen förenlig med de förfaranden som föreskrivs i Lissabonfördraget, bör vissa bestämmelser i vissa språkversioner uppdateras för att anpassa dem efter den terminologi som används i fördraget.

| (14) | Förordning (EG) nr 1290/2005 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(14)

Förordning (EG) nr 1290/2005 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EG) nr 1290/2005 ska ändras på följande sätt:

| (1) | Artikel 3 ska ändras på följande sätt:






  a) | I punkt 2 ska följande led införas:






  ”ea) | Till och med den 31 december 2013, de åtgärder som kommissionen vidtar med hjälp av system för fjärranalys för att ge kommissionen verktyg för att förvalta jordbruksmarknaderna.” |
| --- | --- | --- | --- |

(1)

Artikel 3 ska ändras på följande sätt:

a)

I punkt 2 ska följande led införas:

”ea)

Till och med den 31 december 2013, de åtgärder som kommissionen vidtar med hjälp av system för fjärranalys för att ge kommissionen verktyg för att förvalta jordbruksmarknaderna.”

| b) | Punkt 3 andra stycket ska ersättas med följande:
  ”Avgifterna och de motsvarande kostnaderna ska beräknas och fastställas av kommissionen genom en genomförandeakt i enlighet med det förfarande som avses i artikel 42d.3 (samrådsförfarande).” |
| --- | --- |

b)

Punkt 3 andra stycket ska ersättas med följande:

”Avgifterna och de motsvarande kostnaderna ska beräknas och fastställas av kommissionen genom en genomförandeakt i enlighet med det förfarande som avses i artikel 42d.3 (samrådsförfarande).”

| (2) | I artikel 5 ska följande punkt införas:






  ”aa) | Kommissionens förvärv av satellitbilder som krävs för kontroller, över vilka det upprättats en förteckning genom överenskommelser med varje medlemsstat enligt en produktspecifikation som medlemsstaten fastställt, vilka ska användas av kommissionen eller tillhandahållas gratis till kontrollorganismer eller av kontrollorganismerna utsedda tjänsteleverantörer medan kommissionen behåller äganderätten, samt arbete med att förbättra teknik och arbetsmetoder inom området för kontroll av jordbruksareal med hjälp av fjärranalys.” |
| --- | --- | --- |

(2)

I artikel 5 ska följande punkt införas:

”aa)

Kommissionens förvärv av satellitbilder som krävs för kontroller, över vilka det upprättats en förteckning genom överenskommelser med varje medlemsstat enligt en produktspecifikation som medlemsstaten fastställt, vilka ska användas av kommissionen eller tillhandahållas gratis till kontrollorganismer eller av kontrollorganismerna utsedda tjänsteleverantörer medan kommissionen behåller äganderätten, samt arbete med att förbättra teknik och arbetsmetoder inom området för kontroll av jordbruksareal med hjälp av fjärranalys.”

| (3) | Artikel 6 ska ändras på följande sätt:






  a) | Följande stycke ska läggas till i punkt 3:
  ”Kommissionen ska genom en genomförandeakt som antas enligt det förfarande som avses i artikel 42d.2 (granskningsförfarande) anta bestämmelser om verksamheten i de samordningsorgan som avses i första och andra strecksatserna samt bestämmelser om överlämnande av uppgifter till kommissionen.” |
| --- | --- | --- |

(3)

Artikel 6 ska ändras på följande sätt:

a)

Följande stycke ska läggas till i punkt 3:

”Kommissionen ska genom en genomförandeakt som antas enligt det förfarande som avses i artikel 42d.2 (granskningsförfarande) anta bestämmelser om verksamheten i de samordningsorgan som avses i första och andra strecksatserna samt bestämmelser om överlämnande av uppgifter till kommissionen.”

| b) | Följande punkter ska läggas till:
  ”5.   För att säkerställa att det system som föreskrivs i punkterna 1 till 4 fungerar väl ska kommissionen genom en delegerad akt fastställa följande enligt det förfarande som avses i artikel 42a:






  a) | Minimivillkor för godkännande av utbetalande organ, som ska omfatta interna förhållanden, kontroller, information och kommunikation samt övervakning. Dessutom ska kommissionen fastställa regler för förfarandet för att bevilja eller återkalla ett godkännande. |
| --- | --- | --- |

b)

Följande punkter ska läggas till:

”5.   För att säkerställa att det system som föreskrivs i punkterna 1 till 4 fungerar väl ska kommissionen genom en delegerad akt fastställa följande enligt det förfarande som avses i artikel 42a:

a)

Minimivillkor för godkännande av utbetalande organ, som ska omfatta interna förhållanden, kontroller, information och kommunikation samt övervakning. Dessutom ska kommissionen fastställa regler för förfarandet för att bevilja eller återkalla ett godkännande.

| b) | Regler för övervakning och förfarandet för att granska godkännande av utbetalande organ. |
| --- | --- |

b)

Regler för övervakning och förfarandet för att granska godkännande av utbetalande organ.

| c) | Minimivillkor för att godkänna samordningsorgan samt regler för förfarandet för att bevilja eller återkalla ett godkännande. |
| --- | --- |

c)

Minimivillkor för att godkänna samordningsorgan samt regler för förfarandet för att bevilja eller återkalla ett godkännande.

6.   För att säkerställa att de uppgifter som fastställs i punkt 1 i samband med transaktioner för offentlig lagring utförs korrekt ska kommissionen anta följande regler genom en delegerad akt som antas enligt förfarandet i artikel 42a:

| a) | Vilket övergripande ansvar och vilka förpliktelser de utbetalande organen har, samt villkor för delegering av uppgifter till utomstående offentliga eller privata organ. |
| --- | --- |

a)

Vilket övergripande ansvar och vilka förpliktelser de utbetalande organen har, samt villkor för delegering av uppgifter till utomstående offentliga eller privata organ.

| b) | De utbetalande organens skyldighet att göra en inventering av alla produkter och att kontrollera lagren av de produkter som omfattas av ordningen för intervention samt villkoren för dessa kontroller.” |
| --- | --- |

b)

De utbetalande organens skyldighet att göra en inventering av alla produkter och att kontrollera lagren av de produkter som omfattas av ordningen för intervention samt villkoren för dessa kontroller.”

| (4) | Artikel 7 ska ändras på följande sätt:






  a) | Det befintliga stycket ska betecknas punkt 1. |
| --- | --- | --- |

(4)

Artikel 7 ska ändras på följande sätt:

a)

Det befintliga stycket ska betecknas punkt 1.

| b) | Följande punkt ska läggas till:
  ”2.   För att kunna dra nytta av det attesterande organets verksamhet i samband med förfarandet för avslutande av räkenskaperna ska kommissionen anta en delegerad akt i enlighet med förfarandet i artikel 42a om regler för att utse det attesterande organet, samt om organets ansvarsområden.” |
| --- | --- |

b)

Följande punkt ska läggas till:

”2.   För att kunna dra nytta av det attesterande organets verksamhet i samband med förfarandet för avslutande av räkenskaperna ska kommissionen anta en delegerad akt i enlighet med förfarandet i artikel 42a om regler för att utse det attesterande organet, samt om organets ansvarsområden.”

| (5) | I artikel 9 ska följande punkt läggas till:
  ”4.   För att garantera att bestämmelserna om de kontroller som avses i denna artikel tillämpas korrekt och effektivt får kommissionen genom en delegerad akt fastställa de särskilda förpliktelser som medlemsstaterna ska uppfylla.” |
| --- | --- |

(5)

I artikel 9 ska följande punkt läggas till:

”4.   För att garantera att bestämmelserna om de kontroller som avses i denna artikel tillämpas korrekt och effektivt får kommissionen genom en delegerad akt fastställa de särskilda förpliktelser som medlemsstaterna ska uppfylla.”

| (6) | Artikel 15 ska ändras på följande sätt:






  a) | Gäller inte den svenska versionen. |
| --- | --- | --- |

(6)

Artikel 15 ska ändras på följande sätt:

a)

Gäller inte den svenska versionen.

| b) | Punkt 2 ska ersättas med följande:
  ”2.   Beslut om de månadsbetalningar som ska verkställas ska fattas av kommissionen genom en genomförandeakt som antas enligt det förfarande som avses i artikel 42d.3 (samrådsförfarande) på grundval av en utgiftsdeklaration från medlemsstaterna och information som lämnats enligt artikel 8.1 och med hänsyn tagen till de minskningar och tillfälliga inställanden som ska tillämpas i enlighet med artiklarna 17 och 17a.” |
| --- | --- |

b)

Punkt 2 ska ersättas med följande:

”2.   Beslut om de månadsbetalningar som ska verkställas ska fattas av kommissionen genom en genomförandeakt som antas enligt det förfarande som avses i artikel 42d.3 (samrådsförfarande) på grundval av en utgiftsdeklaration från medlemsstaterna och information som lämnats enligt artikel 8.1 och med hänsyn tagen till de minskningar och tillfälliga inställanden som ska tillämpas i enlighet med artiklarna 17 och 17a.”

| (7) | Artikel 16 ska ändras på följande sätt:






  a) | Det befintliga stycket ska betecknas punkt 1. |
| --- | --- | --- |

(7)

Artikel 16 ska ändras på följande sätt:

a)

Det befintliga stycket ska betecknas punkt 1.

| b) | Följande punkt ska läggas till:
  ”2.   För att reglera de finansiella verkningarna i förhållande till längden av förseningen ska kommissionen anta en delegerad akt enligt det förfarande som avses i artikel 42a om regler för att minska förskotten i förhållande till den konstaterade förseningens längd.” |
| --- | --- |

b)

Följande punkt ska läggas till:

”2.   För att reglera de finansiella verkningarna i förhållande till längden av förseningen ska kommissionen anta en delegerad akt enligt det förfarande som avses i artikel 42a om regler för att minska förskotten i förhållande till den konstaterade förseningens längd.”

| (8) | Gäller inte den svenska versionen. |
| --- | --- |

(8)

Gäller inte den svenska versionen.

| (9) | Gäller inte den svenska versionen. |
| --- | --- |

(9)

Gäller inte den svenska versionen.

| (10) | Artikel 18.4 ska ersättas med följande:
  ”4.   Om rådet den 30 juni ett givet år ännu inte har fastställt de justeringar som avses i artikel 11.1 i rådets förordning (EG) nr 73/2009 (9)

  ännu inte har fastställts den 30 juni ett givet år,
  ska kommissionen fastställa dessa justeringar genom en genomförandeakt som antas enligt det förfarande som avses i artikel 42.d.3 (samrådsförfarande) i den här förordningen, och ska därefter omedelbart underrätta
  Europaparlamentet och
  rådet.
  Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 42d.3. [Ändr. 3] |
| --- | --- |

(10)

Artikel 18.4 ska ersättas med följande:

”4.   Om rådet den 30 juni ett givet år ännu inte har fastställt de justeringar som avses i artikel 11.1 i rådets förordning (EG) nr 73/2009 (9)

  ännu inte har fastställts den 30 juni ett givet år,
  ska kommissionen fastställa dessa justeringar genom en genomförandeakt som antas enligt det förfarande som avses i artikel 42.d.3 (samrådsförfarande) i den här förordningen, och ska därefter omedelbart underrätta
  Europaparlamentet och
  rådet.
  Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 42d.3. [Ändr. 3]

| (11) | Artikel 19 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkterna 1, 2 och 3 ska ersättas med följande:
  ”1.   Kommissionen ska för Europaparlamentet och rådet, samtidigt med budgetförslaget för ett budgetår N, lägga fram sina prognoser för budgetåren N - 1, N och N + 1.
  Kommissionen ska samtidigt lägga fram en analys av de konstaterade avvikelserna mellan de första prognoserna och de verkliga utgifterna för budgetåren N - 2 och N - 3.
  2.   Om det, när budgetförslaget för ett budgetår N utarbetas, skulle visa sig att det nettoanslag som avses i artikel 12.3 för budgetår N, med hänsyn till den marginal som avses i artikel 11 i förordning (EG) nr 73/2009, riskerar att överskridas, ska kommissionen föreslå rådet de åtgärder som behövs, särskilt sådana åtgärder som avses i artikel 11.2 i förordning (EG) nr 73/2009. [Ändr. 4]

  3.   Närhelst kommissionen bedömer att det finns en risk att det nettoanslag som avses i artikel 12.3 kan komma att överskridas och den inte har möjlighet att inom ramen för sina förvaltningsbefogenheter vidta tillräckliga åtgärder för att råda bot på situationen, ska kommissionen för att se till att anslaget inte överskrids föreslå andra åtgärder
  . Dessa åtgärder

  om ska antas av rådet eller av Europaparlamentet och rådet

  i enlighet med artikel 43.2 i EUF-fördraget
  .”[Ändr. 5] |
| --- | --- | --- |

(11)

Artikel 19 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkterna 1, 2 och 3 ska ersättas med följande:

”1.   Kommissionen ska för Europaparlamentet och rådet, samtidigt med budgetförslaget för ett budgetår N, lägga fram sina prognoser för budgetåren N - 1, N och N + 1.

Kommissionen ska samtidigt lägga fram en analys av de konstaterade avvikelserna mellan de första prognoserna och de verkliga utgifterna för budgetåren N - 2 och N - 3.

2.   Om det, när budgetförslaget för ett budgetår N utarbetas, skulle visa sig att det nettoanslag som avses i artikel 12.3 för budgetår N, med hänsyn till den marginal som avses i artikel 11 i förordning (EG) nr 73/2009, riskerar att överskridas, ska kommissionen föreslå rådet de åtgärder som behövs, särskilt sådana åtgärder som avses i artikel 11.2 i förordning (EG) nr 73/2009. [Ändr. 4]

3.   Närhelst kommissionen bedömer att det finns en risk att det nettoanslag som avses i artikel 12.3 kan komma att överskridas och den inte har möjlighet att inom ramen för sina förvaltningsbefogenheter vidta tillräckliga åtgärder för att råda bot på situationen, ska kommissionen för att se till att anslaget inte överskrids föreslå andra åtgärder
  . Dessa åtgärder

  om ska antas av rådet eller av Europaparlamentet och rådet

  i enlighet med artikel 43.2 i EUF-fördraget
  .”[Ändr. 5]

| b) | Punkt 4 c ska ersättas med följande:






  ”c) | genom en genomförandeakt som antas enligt det förfarande som avses i artikel 42d.3 (samrådsförfarande) fastställa totalbeloppet för EU-finansiering fördelat per medlemsstat på grundval av en enda EU-finansieringsnivå inom gränserna för den budget som gällde för månadsbetalningarna,” |
| --- | --- | --- |

b)

Punkt 4 c ska ersättas med följande:

”c)

genom en genomförandeakt som antas enligt det förfarande som avses i artikel 42d.3 (samrådsförfarande) fastställa totalbeloppet för EU-finansiering fördelat per medlemsstat på grundval av en enda EU-finansieringsnivå inom gränserna för den budget som gällde för månadsbetalningarna,”

| (12) | Artikel 21 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 1 ska ersättas med följande:
  ”1.   När kommissionen antar budgetförslaget eller en ändringsskrivelse till budgetförslaget rörande jordbruksutgifterna, ska den för att upprätta budgetberäkningarna för EGFJ använda den växelkurs mellan euro och US-dollar som konstaterats i genomsnitt på marknaden under det senaste kvartal som avslutades minst 20 dagar innan kommissionen antog budgeten.” |
| --- | --- | --- |

(12)

Artikel 21 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 1 ska ersättas med följande:

”1.   När kommissionen antar budgetförslaget eller en ändringsskrivelse till budgetförslaget rörande jordbruksutgifterna, ska den för att upprätta budgetberäkningarna för EGFJ använda den växelkurs mellan euro och US-dollar som konstaterats i genomsnitt på marknaden under det senaste kvartal som avslutades minst 20 dagar innan kommissionen antog budgeten.”

| b) | I punkt 2 ska inledningen ersättas med följande:
  ”2.   När kommissionen antar ett förslag till tilläggs- eller ändringsbudget eller en ändringsskrivelse till en sådan ska den, i den mån dessa handlingar berör anslag till verksamhet som avses i artikel 3.1 a eller b, använda” |
| --- | --- |

b)

I punkt 2 ska inledningen ersättas med följande:

”2.   När kommissionen antar ett förslag till tilläggs- eller ändringsbudget eller en ändringsskrivelse till en sådan ska den, i den mån dessa handlingar berör anslag till verksamhet som avses i artikel 3.1 a eller b, använda”

| (13) | I avdelning II ska följande artikel 21a införas:

  ”Artikel 21a


  Åtgärder i samband med fjärranalys

  1.   Syftet med de åtgärder som finansieras enligt artikel 3.2 ea är att se till att den agroekonomiska uppföljningen av jordbruksmarker och grödor görs på ett sådant sätt att det går att göra beräkningar, särskilt beträffande avkastningen och jordbruksproduktionen, främja spridning av dessa beräkningar eller säkra teknisk uppföljning av det agrometeorologiska systemet.
  Dessa åtgärder gäller framför allt insamling eller köp av den information som krävs för genomförande och uppföljning av den gemensamma jordbrukspolitiken, däribland uppgifter från satellitövervakning och meteorologiska uppgifter, skapande av en infrastruktur för geografiska data samt en webbplats, särskilda undersökningar om klimatfrågor och aktualisering av agrometeorologiska och ekonometriska modeller.
  2.   Kommissionen får genom en genomförandeakt som antas enligt det förfarande som avses i artikel 42d.2 (granskningsförfarande) anta bestämmelser om den finansiering som avses i artikel 3.2 ea och i artikel 5 aa, under vilka förhållanden fjärranalys ska genomföras för att uppfylla de fastställda målen, villkor för förvärv, förbättring och användning av satellitbilder och meteorologiska uppgifter, samt vilka tidsfrister som ska tillämpas.” |
| --- | --- |

(13)

I avdelning II ska följande artikel 21a införas:

”Artikel 21a

Åtgärder i samband med fjärranalys

1.   Syftet med de åtgärder som finansieras enligt artikel 3.2 ea är att se till att den agroekonomiska uppföljningen av jordbruksmarker och grödor görs på ett sådant sätt att det går att göra beräkningar, särskilt beträffande avkastningen och jordbruksproduktionen, främja spridning av dessa beräkningar eller säkra teknisk uppföljning av det agrometeorologiska systemet.

Dessa åtgärder gäller framför allt insamling eller köp av den information som krävs för genomförande och uppföljning av den gemensamma jordbrukspolitiken, däribland uppgifter från satellitövervakning och meteorologiska uppgifter, skapande av en infrastruktur för geografiska data samt en webbplats, särskilda undersökningar om klimatfrågor och aktualisering av agrometeorologiska och ekonometriska modeller.

2.   Kommissionen får genom en genomförandeakt som antas enligt det förfarande som avses i artikel 42d.2 (granskningsförfarande) anta bestämmelser om den finansiering som avses i artikel 3.2 ea och i artikel 5 aa, under vilka förhållanden fjärranalys ska genomföras för att uppfylla de fastställda målen, villkor för förvärv, förbättring och användning av satellitbilder och meteorologiska uppgifter, samt vilka tidsfrister som ska tillämpas.”

| (14) | I kapitel 1 i avdelning III ska följande artikel införas:

  ”Artikel 23a


  Verkställande befogenheter

  Kommissionen ska genom en genomförandeakt som antas enligt det förfarande som avses i artikel 42d.2 (granskningsförfarande) fastställa villkor för innehållet i och anpassningen av finansieringsplanen i enlighet med artikel 16 i rådets förordning (EG) nr 1698/2005 (10). |
| --- | --- |

(14)

I kapitel 1 i avdelning III ska följande artikel införas:

”Artikel 23a

Verkställande befogenheter

Kommissionen ska genom en genomförandeakt som antas enligt det förfarande som avses i artikel 42d.2 (granskningsförfarande) fastställa villkor för innehållet i och anpassningen av finansieringsplanen i enlighet med artikel 16 i rådets förordning (EG) nr 1698/2005 (10).

| (15) | Gäller inte den svenska versionen. |
| --- | --- |

(15)

Gäller inte den svenska versionen.

| (16) | Gäller inte den svenska versionen. |
| --- | --- |

(16)

Gäller inte den svenska versionen.

| (16a) | I artikel 29 ska följande punkt införas:




  "1a.
     
  För de medlemsstater som har valt att anordna sina program för landsbygdsutveckling på regional grund får beräkningen av det belopp som automatiskt ska återtas göras på medlemsstatsnivå." [Ändr. 6] |
| --- | --- |

(16a)

I artikel 29 ska följande punkt införas:

"1a.
     
  För de medlemsstater som har valt att anordna sina program för landsbygdsutveckling på regional grund får beräkningen av det belopp som automatiskt ska återtas göras på medlemsstatsnivå." [Ändr. 6]

| (17) | Artikel 30 ska ersättas med följande:

  ”Artikel 30


  Bokföringsmässig kontroll

  1.   Före den 30 april det år som följer på det berörda budgetåret ska kommissionen anta en genomförandeakt enligt det förfarande som avses i artikel 42d.3 (samrådsförfarande) om avslutande av räkenskaperna för de godkända utbetalande organen på grundval av den information som har lämnats enligt artikel 8.1 c iii.
  2.   I det beslut om att avsluta räkenskaperna som avses i punkt 1 ska det fastslås att de överlämnade årsräkenskaperna är fullständiga, exakta och sanningsenliga. Beslutet ska fattas utan att det påverkar tillämpningen av ytterligare beslut enligt artikel 31.” |
| --- | --- |

(17)

Artikel 30 ska ersättas med följande:

”Artikel 30

Bokföringsmässig kontroll

1.   Före den 30 april det år som följer på det berörda budgetåret ska kommissionen anta en genomförandeakt enligt det förfarande som avses i artikel 42d.3 (samrådsförfarande) om avslutande av räkenskaperna för de godkända utbetalande organen på grundval av den information som har lämnats enligt artikel 8.1 c iii.

2.   I det beslut om att avsluta räkenskaperna som avses i punkt 1 ska det fastslås att de överlämnade årsräkenskaperna är fullständiga, exakta och sanningsenliga. Beslutet ska fattas utan att det påverkar tillämpningen av ytterligare beslut enligt artikel 31.”

| (18) | Artikel 31 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 1 ska ersättas med följande:
  ”1.   Kommissionen ska anta en genomförandeakt enligt det förfarande som avses i artikel 42d (samrådsförfarande) om vilka belopp som ska undantas från EU-finansiering om kommissionen konstaterar att sådana utgifter som avses i artikel 3.1 och artikel 4 inte har betalats enligt EU-reglerna.” |
| --- | --- | --- |

(18)

Artikel 31 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 1 ska ersättas med följande:

”1.   Kommissionen ska anta en genomförandeakt enligt det förfarande som avses i artikel 42d (samrådsförfarande) om vilka belopp som ska undantas från EU-finansiering om kommissionen konstaterar att sådana utgifter som avses i artikel 3.1 och artikel 4 inte har betalats enligt EU-reglerna.”

| b) | Punkt 3 första stycket ska ersättas med följande:
  ”3.   Innan något beslut fattas om finansieringsavslag ska resultaten av kommissionens kontroller och den berörda medlemsstatens svar överlämnas skriftligen, varefter de båda parterna ska söka nå en överenskommelse om vilka åtgärder som ska vidtas.” |
| --- | --- |

b)

Punkt 3 första stycket ska ersättas med följande:

”3.   Innan något beslut fattas om finansieringsavslag ska resultaten av kommissionens kontroller och den berörda medlemsstatens svar överlämnas skriftligen, varefter de båda parterna ska söka nå en överenskommelse om vilka åtgärder som ska vidtas.”

| (19) | I kapitel 1 i avdelning IV ska följande artikel införas:

  ”Artikel 31a


  Delegerade befogenheter

  För att säkerställa att förfarandet för avslutande av räkenskaperna och förfarandet för kontroll av överensstämmelse genomförs korrekt ska kommissionen anta en delegerad akt enligt det förfarande som avses i artikel 42a om regler för de åtgärder som ska vidtas för att fatta de beslut som avses i artiklarna 30 och 31 och deras genomförande, samt bestämmelser om det förlikningsförfarande som avses i artikel 31.3 andra stycket, inklusive om inrättande av, uppgifter för och sammansättning av ett förlikningsorgan samt dess arbetsmetoder.” |
| --- | --- |

(19)

I kapitel 1 i avdelning IV ska följande artikel införas:

”Artikel 31a

Delegerade befogenheter

För att säkerställa att förfarandet för avslutande av räkenskaperna och förfarandet för kontroll av överensstämmelse genomförs korrekt ska kommissionen anta en delegerad akt enligt det förfarande som avses i artikel 42a om regler för de åtgärder som ska vidtas för att fatta de beslut som avses i artiklarna 30 och 31 och deras genomförande, samt bestämmelser om det förlikningsförfarande som avses i artikel 31.3 andra stycket, inklusive om inrättande av, uppgifter för och sammansättning av ett förlikningsorgan samt dess arbetsmetoder.”

| (20) | Artikel 32 ska ändras på följande sätt:






  a) | I punkt 4 ska inledningen ersättas med följande:
  ”Efter att ha följt förfarandet i artikel 31 får kommissionen besluta att belasta medlemsstaterna med de belopp som ska återkrävas:” |
| --- | --- | --- |

(20)

Artikel 32 ska ändras på följande sätt:

a)

I punkt 4 ska inledningen ersättas med följande:

”Efter att ha följt förfarandet i artikel 31 får kommissionen besluta att belasta medlemsstaterna med de belopp som ska återkrävas:”

| b) | Gäller inte den svenska versionen. |
| --- | --- |

b)

Gäller inte den svenska versionen.

| c) | I punkt 8 ska inledningen ersättas med följande:
  ”Efter att ha tillämpat förfarandet i artikel 31 får kommissionen i följande fall besluta att från gemenskapsfinansiering undanta belopp som belastats gemenskapsbudgeten:” |
| --- | --- |

c)

I punkt 8 ska inledningen ersättas med följande:

”Efter att ha tillämpat förfarandet i artikel 31 får kommissionen i följande fall besluta att från gemenskapsfinansiering undanta belopp som belastats gemenskapsbudgeten:”

| (21) | Artikel 33 ska ändras på följande sätt:






  a) | I punkt 5 ska inledningen ersättas med följande:
  ”Efter att ha följt förfarandet i artikel 31 får kommissionen besluta att belasta medlemsstaterna med de belopp som ska återkrävas:” |
| --- | --- | --- |

(21)

Artikel 33 ska ändras på följande sätt:

a)

I punkt 5 ska inledningen ersättas med följande:

”Efter att ha följt förfarandet i artikel 31 får kommissionen besluta att belasta medlemsstaterna med de belopp som ska återkrävas:”

| b) | Punkt 7 ska ersättas med följande:
  ”7.   En medlemsstat får på de villkor som föreskrivs i artikel 32.6 besluta att avbryta indrivningen.” |
| --- | --- |

b)

Punkt 7 ska ersättas med följande:

”7.   En medlemsstat får på de villkor som föreskrivs i artikel 32.6 besluta att avbryta indrivningen.”

| (22) | Artikel 34 ska ändras på följande sätt:






  a) | I punkt 1 ska följande led läggas till:






  ”d) | Belopp som ska betalas till unionens budget och som uppburits till följd av böter eller påföljder i enlighet med bestämmelser i sektorsspecifik jordbrukslagstiftning. |
| --- | --- | --- | --- |

(22)

Artikel 34 ska ändras på följande sätt:

a)

I punkt 1 ska följande led läggas till:

”d)

Belopp som ska betalas till unionens budget och som uppburits till följd av böter eller påföljder i enlighet med bestämmelser i sektorsspecifik jordbrukslagstiftning.

| e) | Belopp som motsvarar minskning av eller uteslutning från stöd i enlighet med bestämmelserna om tvärvillkor i avdelning II kapitel 1 i förordning (EG) nr 73/2009.” |
| --- | --- |

e)

Belopp som motsvarar minskning av eller uteslutning från stöd i enlighet med bestämmelserna om tvärvillkor i avdelning II kapitel 1 i förordning (EG) nr 73/2009.”

| b) | Följande punkt ska läggas till:
  ”4.   Artiklarna 150–151 i förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 ska i tillämpliga delar gälla för räkenskaper för de avsatta inkomster som avses i den här förordningen.” |
| --- | --- |

b)

Följande punkt ska läggas till:

”4.   Artiklarna 150–151 i förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 ska i tillämpliga delar gälla för räkenskaper för de avsatta inkomster som avses i den här förordningen.”

| (23) | I kapitel 2 i avdelning IV ska följande artikel införas:

  ”Artikel 35a


  Delegerade befogenheter

  1.   För att garantera att bestämmelserna om de återkrav som avses i artiklarna 32 och 33 tillämpas korrekt och effektivt ska kommissionen genom en delegerad akt enligt det förfarande som avses i artikel 42a fastställa de särskilda förpliktelser som medlemsstaterna ska uppfylla.
  2.   För att ta hänsyn till de inkomster som de utbetalande organen får för EU:s räkning på grundval av de utgiftsdeklarationer som medlemsstaterna inkommer med ska kommissionen genom en delegerad akt som antas enligt det förfarande som avses i artikel 42a fastställa villkoren för när vissa kompensationsbetalningar ska göras ifråga om utgifter och inkomster inom ramen för EGFJ och EJFLU.” |
| --- | --- |

(23)

I kapitel 2 i avdelning IV ska följande artikel införas:

”Artikel 35a

Delegerade befogenheter

1.   För att garantera att bestämmelserna om de återkrav som avses i artiklarna 32 och 33 tillämpas korrekt och effektivt ska kommissionen genom en delegerad akt enligt det förfarande som avses i artikel 42a fastställa de särskilda förpliktelser som medlemsstaterna ska uppfylla.

2.   För att ta hänsyn till de inkomster som de utbetalande organen får för EU:s räkning på grundval av de utgiftsdeklarationer som medlemsstaterna inkommer med ska kommissionen genom en delegerad akt som antas enligt det förfarande som avses i artikel 42a fastställa villkoren för när vissa kompensationsbetalningar ska göras ifråga om utgifter och inkomster inom ramen för EGFJ och EJFLU.”

| (24) | I kapitel 3 i avdelning IV ska följande artikel införas:

  ”Artikel 37a


  Delegerade befogenheter

  Kommissionen får genom en delegerad akt som antas enligt det förfarande som avses i artikel 42a anta regler för medlemsstaternas skyldighet att samarbeta, för att säkerställa att de uppgifter som har anförtrotts kommissionen i artiklarna 36 och 37 fullgörs på ett effektivt sätt.” |
| --- | --- |

(24)

I kapitel 3 i avdelning IV ska följande artikel införas:

”Artikel 37a

Delegerade befogenheter

Kommissionen får genom en delegerad akt som antas enligt det förfarande som avses i artikel 42a anta regler för medlemsstaternas skyldighet att samarbeta, för att säkerställa att de uppgifter som har anförtrotts kommissionen i artiklarna 36 och 37 fullgörs på ett effektivt sätt.”

| (25) | Följande artiklar ska införas:

  ”Artikel 40a


  Delegerade befogenheter

  1.   För att säkerställa en väl fungerande förvaltning av de anslag som i unionens budget avsatts för EGFJ och EJFLU får kommissionen genom en delegerad akt som antas enligt det förfarande som avses i artikel 42a anta bestämmelser om






  a) | de utbetalande organens skyldighet att föra räkenskaper samt de särskilda villkor som ska gälla för de poster som ska bokföras, |
| --- | --- | --- |

(25)

Följande artiklar ska införas:

”Artikel 40a

Delegerade befogenheter

1.   För att säkerställa en väl fungerande förvaltning av de anslag som i unionens budget avsatts för EGFJ och EJFLU får kommissionen genom en delegerad akt som antas enligt det förfarande som avses i artikel 42a anta bestämmelser om

a)

de utbetalande organens skyldighet att föra räkenskaper samt de särskilda villkor som ska gälla för de poster som ska bokföras,

| b) | värderingen av transaktioner för offentlig lagring samt om vilka åtgärder som ska vidtas vid förlust eller kvalitetsförsämring av produkter som omfattas av ordningen för intervention i form av offentlig lagring och fastställandet av vilket belopp som ska finansieras. |
| --- | --- |

b)

värderingen av transaktioner för offentlig lagring samt om vilka åtgärder som ska vidtas vid förlust eller kvalitetsförsämring av produkter som omfattas av ordningen för intervention i form av offentlig lagring och fastställandet av vilket belopp som ska finansieras.

2.   För att säkerställa EGFJ:s finansiering av utgifter i samband med interventionsåtgärderna i form av offentlig lagring får kommissionen genom en delegerad akt som antas enligt förfarandet i artikel 42a anta regler om

| a) | vilken typ av utgifter som kan komma i fråga för finansiering av EU samt villkoren för ersättning av dessa utgifter, |
| --- | --- |

a)

vilken typ av utgifter som kan komma i fråga för finansiering av EU samt villkoren för ersättning av dessa utgifter,

| b) | villkoren för berättigande till ersättning samt beräkningsmetoder som baseras på de poster som faktiskt har konstaterats av de utbetalande organen eller på grundval av schablonbelopp som kommissionen har fastställt eller på grundval av schablonbelopp och icke-schablonbelopp som fastställs i sektorslagstiftning inom jordbruket. |
| --- | --- |

b)

villkoren för berättigande till ersättning samt beräkningsmetoder som baseras på de poster som faktiskt har konstaterats av de utbetalande organen eller på grundval av schablonbelopp som kommissionen har fastställt eller på grundval av schablonbelopp och icke-schablonbelopp som fastställs i sektorslagstiftning inom jordbruket.

3.   För att kontrollera konsekvensen i de uppgifter som medlemsstaterna har lämnat om utgifter eller annan information som föreskrivs i denna förordning eller för att säkerställa att den skyldighet att lämna uppgifter som fastställs i artikel 8 uppfylls, får kommissionen genom en delegerad akt som antas i enlighet med det förfarande som avses i artikel 42a fastställa villkor för minskningar och tillfälliga inställanden av utbetalningarna till medlemsstaterna i fråga om utgifter för EGFJ respektive EJFLU.

4.   Om unionens budget inte har antagits slutgiltigt vid budgetårets början, eller om det sammanlagda beloppet av förhandsåtagandena överskrider den gräns som fastställs i artikel 150.3 i förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 får kommissionen genom en delegerad akt som antas i enlighet med det förfarande som avses i artikel 42a införa bestämmelser om utbetalningar för att se till att de tillgängliga medlen fördelas rättvist mellan medlemsstaterna.

5.   Det bör förhindras att medlemsstater som inte tillhör euroområdet tillämpar olika växlingskurser i sin bokföring, dels i samband med bokföring i annan valuta än euro av inkomster och stöd som utbetalats till stödmottagare och dels i samband med de utgiftsdeklarationer som upprättas av de utbetalande organen. Därför får kommissionen anta en delegerad akt i enlighet med det förfarande som avses i artikel 42a om bestämmelser för vilken växlingskurs som ska användas vid deklaration av utgifter och bokföring av transaktioner för offentlig lagring i det utbetalande organets räkenskaper.

6.   För att säkerställa insyn i användningen av EGFJ och EJFLU samt att medlemsstaterna offentliggör information på ett enhetligt sätt, får kommissionen genom en delegerad akt som antas enligt det förfarande som avses i artikel 42a anta bestämmelser om

| a) | innehåll i och format för de uppgifter som ska offentligöras, |
| --- | --- |

a)

innehåll i och format för de uppgifter som ska offentligöras,

| b) | datum för offentliggörande och villkor för information till stödmottagare, |
| --- | --- |

b)

datum för offentliggörande och villkor för information till stödmottagare,

| c) | kommunikationsmedel och samarbetsmetoder mellan kommissionen och medlemsstaterna. |
| --- | --- |

c)

kommunikationsmedel och samarbetsmetoder mellan kommissionen och medlemsstaterna.

Artikel 40b

Genomförandebefogenheter

1.   Kommissionen får genom en genomförandeakt som antas enligt det förfarande som avses i artikel 42d.2 (granskningsförfarande) anta bestämmelser om följande:

| a) | Form, innehåll, periodicitet och tidsfrister beträffande följande, samt regler för hur detta ska överföras till kommissionen eller ställas till dess förfogande:






  i) | Utgiftsdeklarationer samt uppskattningar av utgifter och uppdatering av dessa, inklusive inkomster avsatta för detta. |
| --- | --- | --- |

a)

Form, innehåll, periodicitet och tidsfrister beträffande följande, samt regler för hur detta ska överföras till kommissionen eller ställas till dess förfogande:

i)

Utgiftsdeklarationer samt uppskattningar av utgifter och uppdatering av dessa, inklusive inkomster avsatta för detta.

| ii) | De utbetalande organens försäkran och årsräkenskaper. |
| --- | --- |

ii)

De utbetalande organens försäkran och årsräkenskaper.

| iii) | Rapporter om attestering av räkenskaperna. |
| --- | --- |

iii)

Rapporter om attestering av räkenskaperna.

| iv) | Identitetsuppgifter för de godkända utbetalande organen, samordningsorganen och de attesterande organen. |
| --- | --- |

iv)

Identitetsuppgifter för de godkända utbetalande organen, samordningsorganen och de attesterande organen.

| v) | Närmare bestämmelser om upptagande i budgeten och utbetalning av utgifter som finansieras av EGFJ och EJFLU. |
| --- | --- |

v)

Närmare bestämmelser om upptagande i budgeten och utbetalning av utgifter som finansieras av EGFJ och EJFLU.

| vi) | Meddelande om vilka ekonomiska justeringar medlemsstaterna företagit inom ramen för insatser eller program för landsbygdsutveckling och sammanställningar av medlemsstaternas indrivningsförfaranden till följd av oegentligheter. |
| --- | --- |

vi)

Meddelande om vilka ekonomiska justeringar medlemsstaterna företagit inom ramen för insatser eller program för landsbygdsutveckling och sammanställningar av medlemsstaternas indrivningsförfaranden till följd av oegentligheter.

| vii) | Information om åtgärder som vidtagits enligt artikel 9. |
| --- | --- |

vii)

Information om åtgärder som vidtagits enligt artikel 9.

| b) | Utbyte av uppgifter och handlingar mellan kommissionen och medlemsstaterna och införande av informationssystem, däribland typ, form och innehåll för de uppgifter som ska behandlas i systemen samt regler för hur de ska lagras. |
| --- | --- |

b)

Utbyte av uppgifter och handlingar mellan kommissionen och medlemsstaterna och införande av informationssystem, däribland typ, form och innehåll för de uppgifter som ska behandlas i systemen samt regler för hur de ska lagras.

| c) | Finansiering och redovisning av interventioner i form av offentlig lagring och om andra utgifter som finansieras av EGFJ och EJFLU. |
| --- | --- |

c)

Finansiering och redovisning av interventioner i form av offentlig lagring och om andra utgifter som finansieras av EGFJ och EJFLU.

| d) | Tillämpningsföreskrifter för automatiska återtagandeförfaranden. |
| --- | --- |

d)

Tillämpningsföreskrifter för automatiska återtagandeförfaranden.

2.   Kommissionen får genom en genomförandeakt som antas enligt det förfarande som avses i artikel 42d.3 (samrådsförfarande) anta villkor och tillämpningsföreskrifter för anslag som förts över i enlighet med artikel 149.3 i förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 för att finansiera de utgifter som avses i artikel 3.1 c i den här förordningen.”

| (26) | Artiklarna 41 och 42 ska utgå. |
| --- | --- |

(26)

Artiklarna 41 och 42 ska utgå.

| (27) | Följande artiklar ska införas som artiklarna 42a, 42b, 42c och 42d:

  ”Artikel 42a



  Utövande av delegering
  Delegeringens utövande


  1.   Kommissionen ska ges befogenhet att under obestämd tid

  Befogenheten att
  anta de delegerade akter
  ges till kommissionen med förbehåll för de villkor
  som avses

  anges
  i den här förordningen

  denna artikel
  .

  2.   När kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt underrätta Europaparlamentet och rådet om detta.


  3.   Kommissionens befogenhet att anta delegerade akter gäller på de villkor som fastställs i artiklarna 42b och 42c. 3.
  Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artiklarna 6.5, 6.6, 7.2, 9.4, 16.2, 31 a, 35a.1, 35a.2, 37a samt i artikel 40a.1–40a.6 i denna förordning ska ges till kommissionen för en period av fem år från och med den ... (11). Kommissionen ska utarbeta en rapport om delegeringen av befogenhet senast nio månader före utgången av perioden av fem år. Delegeringen av befogenhet ska genom tyst medgivande förlängas med perioder av samma längd, om inte Europaparlamentet eller rådet motsätter sig en sådan förlängning senast tre månader före utgången av perioden i fråga.




  3a.
     
  Delegeringen av befogenhet får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.




  3b.
     
  Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.




  3c.
     
  En delegerad akt som antas enligt denna förordning ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period av två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ. [Ändr. 7]



  Artikel 42b




  Återkallande av delegering



  1.   Den delegering av befogenhet som avses i artikel 42a får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet.


  2.   Den institution som har inlett ett internt förfarande för att besluta huruvida en delegering av befogenhet ska återkallas ska sträva efter att underrätta den andra institutionen och kommissionen inom rimlig tid innan det slutliga beslutet fattas, och ange vilka delegerade befogenheter som kan komma att återkallas och de eventuella skälen för detta.


  3.   Beslutet om återkallande innebär att delegeringen av de befogenheter som anges i beslutet upphör att gälla. Det får verkan omedelbart, eller vid ett senare, i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft. Det ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.
  [Am. 8]



  Artikel 42c




  Invändning mot delegerade akter



  1.   Europaparlamentet och rådet får invända mot en delegerad akt inom en period på två månader från kommissionens underrättelse. På Europaparlamentets eller rådets initiativ ska fristen förlängas med en månad.


  2.   Om varken Europaparlamentet eller rådet har invänt mot den delegerade akten vid utgången av denna period ska den offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning och träda i kraft den dag som anges där.


  Den delegerade akten kan offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning och träda i kraft innan denna period löper ut, förutsatt att både Europaparlamentet och rådet har underrättat kommissionen om att de inte har för avsikt att göra några invändningar.


  3.   Om Europaparlamentet eller rådet invänder mot en delegerad akt ska den inte träda i kraft. Den institution som invänder mot den delegerade akten ska ange skälen för detta.
  [Am. 9]


  Artikel 42d



  Genomförandeakter – kKommittéförfarande

  1.   Kommissionen ska biträdas av kommittén för jordbruksfonderna.
  Denna kommitté ska vara en kommitté i den mening som avses i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (12).


  2.   När genomförandeakter antas enligt

  det hänvisas till
  denna punkt ska artikel 5 i förordning (EU) nr [xxxx/yyyy] (kompletteras efter antagandet av förordningen om kontrollmekanismer enligt artikel 291.3 i EUF-fördraget, som för närvarande behandlas i Europaparlamentet och rådet)

  nr 182/2011
  tillämpas (granskningsförfarande).
  3.   När genomförandeakter antas enligt

  det hänvisas till
  denna punkt ska artikel [4] i förordning (EU) nr [xxxx/yyyy] (kompletteras efter antagandet av förordningen om kontrollmekanismer enligt artikel 291.3 i EUF-fördraget, som för närvarande behandlas i Europaparlamentet och rådet) artikel 4 i förordning (EU)
  nr 182/2011
  tillämpas (samrådsförfarande).
  [Ändr. 10] |
| --- | --- |

(27)

Följande artiklar ska införas som artiklarna 42a, 42b, 42c och 42d:

”Artikel 42a

Utövande av delegering
  Delegeringens utövande

1.   Kommissionen ska ges befogenhet att under obestämd tid

  Befogenheten att
  anta de delegerade akter
  ges till kommissionen med förbehåll för de villkor
  som avses

  anges
  i den här förordningen

  denna artikel
  .

2.   När kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt underrätta Europaparlamentet och rådet om detta.

3.   Kommissionens befogenhet att anta delegerade akter gäller på de villkor som fastställs i artiklarna 42b och 42c. 3.
  Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artiklarna 6.5, 6.6, 7.2, 9.4, 16.2, 31 a, 35a.1, 35a.2, 37a samt i artikel 40a.1–40a.6 i denna förordning ska ges till kommissionen för en period av fem år från och med den ... (11). Kommissionen ska utarbeta en rapport om delegeringen av befogenhet senast nio månader före utgången av perioden av fem år. Delegeringen av befogenhet ska genom tyst medgivande förlängas med perioder av samma längd, om inte Europaparlamentet eller rådet motsätter sig en sådan förlängning senast tre månader före utgången av perioden i fråga.

3a.
     
  Delegeringen av befogenhet får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.

3b.
     
  Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.

3c.
     
  En delegerad akt som antas enligt denna förordning ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period av två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ. [Ändr. 7]

Artikel 42b

Återkallande av delegering

1.   Den delegering av befogenhet som avses i artikel 42a får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet.

2.   Den institution som har inlett ett internt förfarande för att besluta huruvida en delegering av befogenhet ska återkallas ska sträva efter att underrätta den andra institutionen och kommissionen inom rimlig tid innan det slutliga beslutet fattas, och ange vilka delegerade befogenheter som kan komma att återkallas och de eventuella skälen för detta.

3.   Beslutet om återkallande innebär att delegeringen av de befogenheter som anges i beslutet upphör att gälla. Det får verkan omedelbart, eller vid ett senare, i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft. Det ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.
  [Am. 8]

Artikel 42c

Invändning mot delegerade akter

1.   Europaparlamentet och rådet får invända mot en delegerad akt inom en period på två månader från kommissionens underrättelse. På Europaparlamentets eller rådets initiativ ska fristen förlängas med en månad.

2.   Om varken Europaparlamentet eller rådet har invänt mot den delegerade akten vid utgången av denna period ska den offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning och träda i kraft den dag som anges där.

Den delegerade akten kan offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning och träda i kraft innan denna period löper ut, förutsatt att både Europaparlamentet och rådet har underrättat kommissionen om att de inte har för avsikt att göra några invändningar.

3.   Om Europaparlamentet eller rådet invänder mot en delegerad akt ska den inte träda i kraft. Den institution som invänder mot den delegerade akten ska ange skälen för detta.
  [Am. 9]

Artikel 42d

Genomförandeakter – kKommittéförfarande

1.   Kommissionen ska biträdas av kommittén för jordbruksfonderna.
  Denna kommitté ska vara en kommitté i den mening som avses i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (12).

2.   När genomförandeakter antas enligt

  det hänvisas till
  denna punkt ska artikel 5 i förordning (EU) nr [xxxx/yyyy] (kompletteras efter antagandet av förordningen om kontrollmekanismer enligt artikel 291.3 i EUF-fördraget, som för närvarande behandlas i Europaparlamentet och rådet)

  nr 182/2011
  tillämpas (granskningsförfarande).

3.   När genomförandeakter antas enligt

  det hänvisas till
  denna punkt ska artikel [4] i förordning (EU) nr [xxxx/yyyy] (kompletteras efter antagandet av förordningen om kontrollmekanismer enligt artikel 291.3 i EUF-fördraget, som för närvarande behandlas i Europaparlamentet och rådet) artikel 4 i förordning (EU)
  nr 182/2011
  tillämpas (samrådsförfarande).

Artikel 2

Förordningarna (EG) nr 165/94 och (EG) nr 78/2008 ska upphöra att gälla.

Artikel 4 i förordning (EG) nr 78/2008 ska dock fortsätta att tillämpas till och med den 31 december 2013.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C 218, 23.7.2011, s. 124.

1

(2)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 4 juli 2012.

2

(3)  EUT L 209, 11.8.2005, s. 1.

3

(4)  

  EUT L 55, 28.2.2011, s. 13.

4

EUT L 55, 28.2.2011, s. 13.

(5)  EUT L 171, 23.6.2006, s. 1.

5

(6)  EGT L 24, 29.1.1994, s. 6.

6

(7)  EUT L 25, 30.1.2008, s. 1.

7

(8)  EUT L 171, 23.6.2006, s. 35.

8

(9)  EUT L 30, 31.1.2009, s. 16.”

9

(10)  EUT L 277, 21.10.2005, s. 1.”

10

(11)

11

| + | Den dag då denna förordning träder i kraft. |
| --- | --- |

+

Den dag då denna förordning träder i kraft.

(12)  

  EUT L 55, 28.2.2011, s. 13.”

12

EUT L 55, 28.2.2011, s. 13.”

---

| 29.11.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 349/533 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 349/533

---

Onsdagen den 4 juli 2012Ekologisk produktion och märkning av ekologiska produkter ***I

P7_TA(2012)0282

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 juli 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 834/2007 om ekologisk produktion och märkning av ekologiska produkter (KOM(2010)0759 – C7-0001/2011 – 2010/0364(COD)

2013/C 349 E/27

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2010)0759), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2010)0759),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2, 42 och 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0001/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2, 42 och 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0001/2011),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 4 maj 2011 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 4 maj 2011 (1),

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A7-0215/2011). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A7-0215/2011).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 218, 23.7.2011, s. 122

---

Onsdagen den 4 juli 2012P7_TC1-COD(2010)0364

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 4 juli 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2012 om ändring av rådets förordning (EG) nr 834/2007 om ekologisk produktion och märkning av ekologiska produkter

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 42 första stycket och artikel 43.2,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (2), och

av följande skäl:

| (1) | Genom rådets förordning (EG) nr 834/2007 (3) tilldelas kommissionen befogenheter att genomföra vissa bestämmelser i den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

Genom rådets förordning (EG) nr 834/2007 (3) tilldelas kommissionen befogenheter att genomföra vissa bestämmelser i den förordningen.

| (2) | Till följd av att Lissabonfördraget har trätt i kraft behöver de befogenheter som tilldelats kommissionen enligt förordning (EG) nr 834/2007 anpassas till artiklarna 290 och 291 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (fördraget). |
| --- | --- |

(2)

Till följd av att Lissabonfördraget har trätt i kraft behöver de befogenheter som tilldelats kommissionen enligt förordning (EG) nr 834/2007 anpassas till artiklarna 290 och 291 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (fördraget).

| (3) | Kommissionen bör ha befogenhet

  I syfte att säkerställa att det system som inrättas genom förordning (EG) nr 834/2007 fungerar tillfredsställande bör befogenheten
  att anta delegerade akter enligt

  i enlighet med
  artikel 290 i fördraget för att komplettera eller ändra

  om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen med avseende på komplettering eller ändring av
  vissa icke väsentliga delar av förordning (EG) nr 834/2007. Det bör fastställas för vilka delar befogenheten får utövas, liksom vilka villkor den omfattas av

  den förordningen
  .
  Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå. Kommissionen bör, då den förbereder och utarbetar delegerade akter, se till att relevanta handlingar översänds samtidigt till Europaparlamentet och rådet och att detta sker så snabbt som möjligt och på lämpligt sätt
  . [Ändr. 1] |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen bör ha befogenhet

  I syfte att säkerställa att det system som inrättas genom förordning (EG) nr 834/2007 fungerar tillfredsställande bör befogenheten
  att anta delegerade akter enligt

  i enlighet med
  artikel 290 i fördraget för att komplettera eller ändra

  om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen med avseende på komplettering eller ändring av
  vissa icke väsentliga delar av förordning (EG) nr 834/2007. Det bör fastställas för vilka delar befogenheten får utövas, liksom vilka villkor den omfattas av

  den förordningen
  .
  Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå. Kommissionen bör, då den förbereder och utarbetar delegerade akter, se till att relevanta handlingar översänds samtidigt till Europaparlamentet och rådet och att detta sker så snabbt som möjligt och på lämpligt sätt
  . [Ändr. 1]

| (4) | För att garantera att

  säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av
  förordning (EG) nr 834/2007 tillämpas enhetligt i alla medlemsstater bör kommissionen bemyndigas att anta genomförandeakter enligt artikel 291 i fördraget. Kommissionen bör

  tilldelas genomförandebefogenheter,
  i synnerhet ha rätt att anta genomförandeakter
  om

  beträffande
  tilldelning av kodnummer inom ramen för kontrollsystemet, ursprungsangivelse för produkterna och enhetliga regler om utbyte av information som medlemsstaterna, tredjeländer, kontrollmyndigheter och kontrollorgan ska översända eller som kommissionen ska tillhandahålla, eller om offentliggörande av denna information, samt om erkännande av tredjeländer och kontrollmyndigheter och kontrollorgan för likvärdighetens och efterlevnadens skull.
  Dessa befogenheter

  Utom när det uttryckligen föreskrivs annorlunda bör
  utövas

  kommissionen anta dessa genomförandeakter i enlighet med bestämmelserna i [Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr XX/XXXX om ...].

  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (4). Vid det förberedande arbetet med genomförandeakterna bör kommissionen fortsätta att använda rådgivande grupper så att intresserade parter och frivilligorganisationer kan uttala sig regelbundet och på ett strukturerat sätt. [Ändr. 2] |
| --- | --- |

(4)

För att garantera att

  säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av
  förordning (EG) nr 834/2007 tillämpas enhetligt i alla medlemsstater bör kommissionen bemyndigas att anta genomförandeakter enligt artikel 291 i fördraget. Kommissionen bör

  tilldelas genomförandebefogenheter,
  i synnerhet ha rätt att anta genomförandeakter
  om

  beträffande
  tilldelning av kodnummer inom ramen för kontrollsystemet, ursprungsangivelse för produkterna och enhetliga regler om utbyte av information som medlemsstaterna, tredjeländer, kontrollmyndigheter och kontrollorgan ska översända eller som kommissionen ska tillhandahålla, eller om offentliggörande av denna information, samt om erkännande av tredjeländer och kontrollmyndigheter och kontrollorgan för likvärdighetens och efterlevnadens skull.
  Dessa befogenheter

  Utom när det uttryckligen föreskrivs annorlunda bör
  utövas

  kommissionen anta dessa genomförandeakter i enlighet med bestämmelserna i [Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr XX/XXXX om ...].

  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (4). Vid det förberedande arbetet med genomförandeakterna bör kommissionen fortsätta att använda rådgivande grupper så att intresserade parter och frivilligorganisationer kan uttala sig regelbundet och på ett strukturerat sätt. [Ändr. 2]

| (4a) | Kommissionen bör anta genomförandeakter med omedelbar verkan om det är nödvändigt på grund av tvingande skäl till skyndsamhet i vederbörligen motiverade fall med avseende på återkallande av erkännandet av kontrollmyndigheter och kontrollorgan vid oegentligheter eller överträdelser av bestämmelserna i förordning (EG) nr 834/2007 eller på återkallande av erkännandet av de tredjeländer vilkas produktionssystem inte längre är förenliga med principer och produktionsregler som är likvärdiga med dem som föreskrivs i den förordningen och vilkas kontrollåtgärder inte längre har en effektivitet likvärdig med de kontrollåtgärder som föreskrivs i den förordningen. [Ändr. 3] |
| --- | --- |

(4a)

Kommissionen bör anta genomförandeakter med omedelbar verkan om det är nödvändigt på grund av tvingande skäl till skyndsamhet i vederbörligen motiverade fall med avseende på återkallande av erkännandet av kontrollmyndigheter och kontrollorgan vid oegentligheter eller överträdelser av bestämmelserna i förordning (EG) nr 834/2007 eller på återkallande av erkännandet av de tredjeländer vilkas produktionssystem inte längre är förenliga med principer och produktionsregler som är likvärdiga med dem som föreskrivs i den förordningen och vilkas kontrollåtgärder inte längre har en effektivitet likvärdig med de kontrollåtgärder som föreskrivs i den förordningen. [Ändr. 3]

| (4b) | Vid anpassningen till Lissabonfördraget bör man sträva efter att förenkla all den unionslagstiftning som har antagits inom sektorn, i syfte att avskaffa onödig byråkrati för jordbrukare som ägnar sig åt ekologisk produktion. [Ändr. 4] |
| --- | --- |

(4b)

Vid anpassningen till Lissabonfördraget bör man sträva efter att förenkla all den unionslagstiftning som har antagits inom sektorn, i syfte att avskaffa onödig byråkrati för jordbrukare som ägnar sig åt ekologisk produktion. [Ändr. 4]

| (5) | För tydlighetens skull bör ordalydelsen när det gäller hänvisningarna till Europastandard EN 45011 eller ISO-guide 65 harmoniseras med andra relevanta unionsakter. |
| --- | --- |

(5)

För tydlighetens skull bör ordalydelsen när det gäller hänvisningarna till Europastandard EN 45011 eller ISO-guide 65 harmoniseras med andra relevanta unionsakter.

| (6) | Förordning (EG) nr 834/2007 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(6)

Förordning (EG) nr 834/2007 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EG) nr 834/2007 ska ändras på följande sätt:

| (1) | Artikel 8 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 8


  Allmänna bestämmelser

  Aktörerna ska följa de produktionsregler som fastställs i denna avdelning samt de särskilda produktionsregler och de åtgärder och villkor som är nödvändiga för deras genomförande, vilka antas av kommissionen genom delegerade akter och genomförandeakter enligt artiklarna 38a och 38b.” |
| --- | --- |

(1)

Artikel 8 ska ersättas med följande:

”Artikel 8

Allmänna bestämmelser

Aktörerna ska följa de produktionsregler som fastställs i denna avdelning samt de särskilda produktionsregler och de åtgärder och villkor som är nödvändiga för deras genomförande, vilka antas av kommissionen genom delegerade akter och genomförandeakter enligt artiklarna 38a och 38b.”

| (2) | Artikel 9.4 ska ersättas med följande:
  ”4.   Kommissionen ska, genom

  med avseende på det förbud som avses i punkt 1, ges befogenhet att anta
  delegerade akter enligt
  artikel 38a.1
  , besluta om åtgärder genom vilka ett förbud genomförs mot användning av GMO och

  för att utarbeta en mall för säljardeklarationer som bekräftar att de
  produkter som
  tillhandahålls inte har
  framställts av eller med GMO.”
  [Ändr. 5] |
| --- | --- |

(2)

Artikel 9.4 ska ersättas med följande:

”4.   Kommissionen ska, genom

  med avseende på det förbud som avses i punkt 1, ges befogenhet att anta
  delegerade akter enligt
  artikel 38a.1
  , besluta om åtgärder genom vilka ett förbud genomförs mot användning av GMO och

  för att utarbeta en mall för säljardeklarationer som bekräftar att de
  produkter som
  tillhandahålls inte har
  framställts av eller med GMO.”

| (3) | Artikel 11 andra stycket ska ersättas med följande:
  ”I enlighet med särskilda villkor som ska fastställas av kommissionen genom delegerade akter enligt artikel 38a.1 får jordbruksföretaget emellertid delas upp i klart åtskilda enheter eller vattenbruksanläggningar om inte alla drivs enligt reglerna för ekologisk produktion. När det gäller djur ska det röra sig om olika arter. När det gäller vattenbruk får det röra sig om samma arter, förutsatt att produktionsanläggningarna är åtskilda på tillfredsställande sätt. När det gäller växter ska det röra sig om olika sorter som lätt kan särskiljas.” |
| --- | --- |

(3)

Artikel 11 andra stycket ska ersättas med följande:

”I enlighet med särskilda villkor som ska fastställas av kommissionen genom delegerade akter enligt artikel 38a.1 får jordbruksföretaget emellertid delas upp i klart åtskilda enheter eller vattenbruksanläggningar om inte alla drivs enligt reglerna för ekologisk produktion. När det gäller djur ska det röra sig om olika arter. När det gäller vattenbruk får det röra sig om samma arter, förutsatt att produktionsanläggningarna är åtskilda på tillfredsställande sätt. När det gäller växter ska det röra sig om olika sorter som lätt kan särskiljas.”

| (4) | Artikel 12.3 ska utgå. |
| --- | --- |

(4)

Artikel 12.3 ska utgå.

| (5) | Artikel 13.3 ska utgå. |
| --- | --- |

(5)

Artikel 13.3 ska utgå.

| (6) | Artikel 14.2 ska utgå. |
| --- | --- |

(6)

Artikel 14.2 ska utgå.

| (7) | Artikel 15.2 ska utgå. |
| --- | --- |

(7)

Artikel 15.2 ska utgå.

| (8) | Artikel 16 ska ändras på följande sätt:






  a) | I punkt 1 ska inledningen ersättas med följande:
  ”1.   Kommissionen ska genom delegerade akter enligt artikel 38a.1 a ii för användning i ekologisk produktion godkänna och i en begränsad förteckning införa de produkter och ämnen som får användas i ekologiskt jordbruk för följande ändamål:” |
| --- | --- | --- |

(8)

Artikel 16 ska ändras på följande sätt:

a)

I punkt 1 ska inledningen ersättas med följande:

”1.   Kommissionen ska genom delegerade akter enligt artikel 38a.1 a ii för användning i ekologisk produktion godkänna och i en begränsad förteckning införa de produkter och ämnen som får användas i ekologiskt jordbruk för följande ändamål:”

| b) | I punkt 3 ska led a ska ersättas med följande:






  ”a) | Kommissionen får genom delegerade akter enligt artikel 38a.2 a fastställa begränsningar för de jordbruksprodukter på vilka de produkter och ämnen som avses i punkt 1 i den här artikeln kan användas samt, vid behov, besluta om återkallande av dessa produkter och ämnen.” |
| --- | --- | --- |

b)

I punkt 3 ska led a ska ersättas med följande:

”a)

Kommissionen får genom delegerade akter enligt artikel 38a.2 a fastställa begränsningar för de jordbruksprodukter på vilka de produkter och ämnen som avses i punkt 1 i den här artikeln kan användas samt, vid behov, besluta om återkallande av dessa produkter och ämnen.”

| c) | I punkt 3 ska led c ersättas med följande:






  ”c) | Produkter och ämnen som användes före antagandet av denna förordning för ändamål som motsvarar dem som avses i punkt 1 i denna artikel får fortsätta att användas efter nämnda antagande. Kommissionen får dock återkalla sådana produkter eller ämnen genom delegerade akter enligt artikel 38a.1 a ii i enlighet med de villkor som ska antas genom delegerade akter enligt artikel 38a.2 a.” |
| --- | --- | --- |

c)

I punkt 3 ska led c ersättas med följande:

”c)

Produkter och ämnen som användes före antagandet av denna förordning för ändamål som motsvarar dem som avses i punkt 1 i denna artikel får fortsätta att användas efter nämnda antagande. Kommissionen får dock återkalla sådana produkter eller ämnen genom delegerade akter enligt artikel 38a.1 a ii i enlighet med de villkor som ska antas genom delegerade akter enligt artikel 38a.2 a.”

| (9) | Artikel 17.2 ska utgå. |
| --- | --- |

(9)

Artikel 17.2 ska utgå.

| (10) | Artikel 18.5 ska utgå. |
| --- | --- |

(10)

Artikel 18.5 ska utgå.

| (11) | I artikel 19.3 ska det andra stycket utgå. |
| --- | --- |

(11)

I artikel 19.3 ska det andra stycket utgå.

| (12) | Artikel 20.3 ska utgå. |
| --- | --- |

(12)

Artikel 20.3 ska utgå.

| (13) | I artikel 21 ska punkt 2 ersättas med följande:
  ”2.   Kommissionen ska genom delegerade akter enligt artikel 38a.1 a ii besluta om godkännande av produkter och ämnen och om införandet av dem i den begränsade förteckning som avses i punkt 1 i denna artikel samt, vid behov, besluta om återkallande av produkterna, och ska genom delegerade akter enligt artikel 38a.2 a fastställa inskränkningar i deras användning.
  Om en medlemsstat anser att en produkt eller ett ämne bör läggas till eller tas bort från den förteckning som avses i punkt 1, eller att de specifikationer för användning som anges i denna punkt bör ändras, ska denna medlemsstat se till att en sammanställning av skälen till införandet, borttagandet eller ändringarna officiellt skickas till kommissionen och medlemsstaterna.
  Begäran om ändringar eller borttagande liksom beslut om detta ska offentliggöras. Produkter och ämnen som användes före antagandet av denna förordning och som omfattas av artikel 19.2 b och c får fortsätta att användas efter nämnda antagande. Kommissionen får dock återkalla sådana produkter genom delegerade akter enligt artikel 38a.1 a ii i enlighet med de villkor som ska antas genom delegerade akter enligt artikel 38a.2 a.” |
| --- | --- |

(13)

I artikel 21 ska punkt 2 ersättas med följande:

”2.   Kommissionen ska genom delegerade akter enligt artikel 38a.1 a ii besluta om godkännande av produkter och ämnen och om införandet av dem i den begränsade förteckning som avses i punkt 1 i denna artikel samt, vid behov, besluta om återkallande av produkterna, och ska genom delegerade akter enligt artikel 38a.2 a fastställa inskränkningar i deras användning.

Om en medlemsstat anser att en produkt eller ett ämne bör läggas till eller tas bort från den förteckning som avses i punkt 1, eller att de specifikationer för användning som anges i denna punkt bör ändras, ska denna medlemsstat se till att en sammanställning av skälen till införandet, borttagandet eller ändringarna officiellt skickas till kommissionen och medlemsstaterna.

Begäran om ändringar eller borttagande liksom beslut om detta ska offentliggöras. Produkter och ämnen som användes före antagandet av denna förordning och som omfattas av artikel 19.2 b och c får fortsätta att användas efter nämnda antagande. Kommissionen får dock återkalla sådana produkter genom delegerade akter enligt artikel 38a.1 a ii i enlighet med de villkor som ska antas genom delegerade akter enligt artikel 38a.2 a.”

| (14) | Artikel 22 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 1 ska ersättas med följande:
  ”1.   Kommissionen får, genom delegerade akter enligt artikel 38a.2 c och på de villkor som fastställs i punkt 2 i denna artikel samt i enlighet med de mål och principer som fastställs i avdelning II, föreskriva om undantag från de produktionsregler som fastställs i kapitlen 1–4.” |
| --- | --- | --- |

(14)

Artikel 22 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 1 ska ersättas med följande:

”1.   Kommissionen får, genom delegerade akter enligt artikel 38a.2 c och på de villkor som fastställs i punkt 2 i denna artikel samt i enlighet med de mål och principer som fastställs i avdelning II, föreskriva om undantag från de produktionsregler som fastställs i kapitlen 1–4.”

| b) | Punkt 3 ska utgå. |
| --- | --- |

b)

Punkt 3 ska utgå.

| (15) | I artikel 23 ska punkt 6 ersättas med följande:
  ”6.   Kommissionen får genom delegerade akter enligt artikel 38a.2 e anpassa den förteckning över termer som fastställs i bilagan.” |
| --- | --- |

(15)

I artikel 23 ska punkt 6 ersättas med följande:

”6.   Kommissionen får genom delegerade akter enligt artikel 38a.2 e anpassa den förteckning över termer som fastställs i bilagan.”

| (16) | Artikel 24 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 1 ska ändras på följande sätt:






  i) | Led b och c i första stycket ska ersättas med följande:






  ”b) | ska också Europeiska unionens logotyp för ekologisk produktion enligt artikel 25.1 finnas på förpackningen när det gäller färdigförpackade livsmedel, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(16)

Artikel 24 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 1 ska ändras på följande sätt:

i)

Led b och c i första stycket ska ersättas med följande:

”b)

ska också Europeiska unionens logotyp för ekologisk produktion enligt artikel 25.1 finnas på förpackningen när det gäller färdigförpackade livsmedel,

| c) | ska, om Europeiska unionens logotyp för ekologisk produktion enligt artikel 25.1 används, en uppgift om produktionsplatsen för de jordbruksråvaror som produkten består av anges i samma synfält som logotypen, och denna ska, beroende på vad som är lämpligt, ha någon av följande utformningar:






  — | ”EU-jordbruk”, om jordbruksråvaran har producerats i unionen. |
| --- | --- | --- |

c)

ska, om Europeiska unionens logotyp för ekologisk produktion enligt artikel 25.1 används, en uppgift om produktionsplatsen för de jordbruksråvaror som produkten består av anges i samma synfält som logotypen, och denna ska, beroende på vad som är lämpligt, ha någon av följande utformningar:

—

”EU-jordbruk”, om jordbruksråvaran har producerats i unionen.

| — | ”Icke-EU-jordbruk”, om jordbruksråvaran har producerats i tredjeländer. |
| --- | --- |

—

”Icke-EU-jordbruk”, om jordbruksråvaran har producerats i tredjeländer.

| — | ”EU/icke-EU-jordbruk”, om en del av jordbruksråvarorna har producerats i unionen och en del har producerats i ett tredjeland.” |
| --- | --- |

—

”EU/icke-EU-jordbruk”, om en del av jordbruksråvarorna har producerats i unionen och en del har producerats i ett tredjeland.”

| ii) | Femte stycket ska ersättas med följande:
  ”Användningen av Europeiska unionens logotyp för ekologisk produktion enligt artikel 25.1 och uppgiften enligt första stycket i denna punkt ska vara frivillig för produkter som importeras från tredjeländer. Om Europeiska unionens logotyp för ekologisk produktion enligt artikel 25.1 används i märkningen, ska emellertid uppgiften enligt första stycket i denna punkt också användas i märkningen.” |
| --- | --- |

ii)

Femte stycket ska ersättas med följande:

”Användningen av Europeiska unionens logotyp för ekologisk produktion enligt artikel 25.1 och uppgiften enligt första stycket i denna punkt ska vara frivillig för produkter som importeras från tredjeländer. Om Europeiska unionens logotyp för ekologisk produktion enligt artikel 25.1 används i märkningen, ska emellertid uppgiften enligt första stycket i denna punkt också användas i märkningen.”

| b) | Punkt 3 ska utgå. |
| --- | --- |

b)

Punkt 3 ska utgå.

| (17) | Artikel 25 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 1 ska ersättas med följande:
  ”1.   Europeiska unionens logotyp för ekologisk produktion får användas vid märkning, presentation och marknadsföring av produkter som uppfyller kraven i denna förordning.
  Europeiska unionens logotyp för ekologisk produktion får inte användas i fråga om produkter under omställning och livsmedel enligt artikel 23.4 b och c.” |
| --- | --- | --- |

(17)

Artikel 25 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 1 ska ersättas med följande:

”1.   Europeiska unionens logotyp för ekologisk produktion får användas vid märkning, presentation och marknadsföring av produkter som uppfyller kraven i denna förordning.

Europeiska unionens logotyp för ekologisk produktion får inte användas i fråga om produkter under omställning och livsmedel enligt artikel 23.4 b och c.”

| b) | Punkt 3 ska utgå. |
| --- | --- |

b)

Punkt 3 ska utgå.

| (18) | I artikel 26 ska inledningen ersättas med följande:
  ”Kommissionen ska genom delegerade akter enligt artikel 38a.1 b fastställa särskilda märknings- och sammansättningskrav som ska tillämpas på” |
| --- | --- |

(18)

I artikel 26 ska inledningen ersättas med följande:

”Kommissionen ska genom delegerade akter enligt artikel 38a.1 b fastställa särskilda märknings- och sammansättningskrav som ska tillämpas på”

| (19) | Artikel 27 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 2 ska ersättas med följande:
  ”2.   Utöver de villkor som anges i förordning (EG) nr 882/2004 ska det kontrollsystem som inrättas enligt den här förordningen åtminstone omfatta tillämpningen av försiktighets- och kontrollåtgärder.” |
| --- | --- | --- |

(19)

Artikel 27 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 2 ska ersättas med följande:

”2.   Utöver de villkor som anges i förordning (EG) nr 882/2004 ska det kontrollsystem som inrättas enligt den här förordningen åtminstone omfatta tillämpningen av försiktighets- och kontrollåtgärder.”

| b) | I punkt 5 ska led c ersättas med följande:






  ”c) | kontrollorganet är ackrediterat enligt den senaste versionen av Europastandard EN 45011 eller ISO-guide 65 (Certifieringsorgan – Allmänna krav vid certifiering av produkter) och är godkänt av de behöriga myndigheterna,” |
| --- | --- | --- |

b)

I punkt 5 ska led c ersättas med följande:

”c)

kontrollorganet är ackrediterat enligt den senaste versionen av Europastandard EN 45011 eller ISO-guide 65 (Certifieringsorgan – Allmänna krav vid certifiering av produkter) och är godkänt av de behöriga myndigheterna,”

| c) | I punkt 7 ska led b ersättas med följande:






  ”b) | Behörighet att bevilja sådana undantag som avses i artikel 22, om det inte föreskrivs i de särskilda villkor som fastställs av kommissionen genom delegerade akter enligt artikel 38a.2 c.” |
| --- | --- | --- |

c)

I punkt 7 ska led b ersättas med följande:

”b)

Behörighet att bevilja sådana undantag som avses i artikel 22, om det inte föreskrivs i de särskilda villkor som fastställs av kommissionen genom delegerade akter enligt artikel 38a.2 c.”

| (20) | Artikel 28.6 ska utgå. |
| --- | --- |

(20)

Artikel 28.6 ska utgå.

| (21) | Artikel 29.3 ska utgå. |
| --- | --- |

(21)

Artikel 29.3 ska utgå.

| (22) | I artikel 30.2 ska tredje stycket utgå. |
| --- | --- |

(22)

I artikel 30.2 ska tredje stycket utgå.

| (23) | Artikel 32.2 ska ändras på följande sätt:






  a) | De två första styckena ska ersättas med följande:
  ”Kommissionen ska, genom genomförandeakter enligt artikel 38b f, i enlighet med de kriterier som ska antas genom delegerade akter enligt artikel 38a.1 c v, erkänna de kontrollmyndigheter och kontrollorgan som avses i artikel 27 och som är behöriga att utföra kontroller och utfärda den styrkande dokumentationen enligt punkt 1 c i denna artikel i tredjeländer.
  Kontrollorganen ska vara godkända enligt den senaste versionen av Europastandard EN 45011 eller ISO-guide 65 (Certifieringsorgan – Allmänna krav vid certifiering av produkter). Kontrollorganen ska genomgå regelbunden utvärdering, övervakning och flerårig omvärdering på plats av sin verksamhet genom ackrediteringsorganet.” |
| --- | --- | --- |

(23)

Artikel 32.2 ska ändras på följande sätt:

a)

De två första styckena ska ersättas med följande:

”Kommissionen ska, genom genomförandeakter enligt artikel 38b f, i enlighet med de kriterier som ska antas genom delegerade akter enligt artikel 38a.1 c v, erkänna de kontrollmyndigheter och kontrollorgan som avses i artikel 27 och som är behöriga att utföra kontroller och utfärda den styrkande dokumentationen enligt punkt 1 c i denna artikel i tredjeländer.

Kontrollorganen ska vara godkända enligt den senaste versionen av Europastandard EN 45011 eller ISO-guide 65 (Certifieringsorgan – Allmänna krav vid certifiering av produkter). Kontrollorganen ska genomgå regelbunden utvärdering, övervakning och flerårig omvärdering på plats av sin verksamhet genom ackrediteringsorganet.”

| b) | Följande stycken ska läggas till:
  ”Kommissionen ska, genom genomförandeakter enligt artikel 38b f, i enlighet med de kriterier som ska antas genom delegerade akter enligt artikel 38a.1 c v, återkalla erkännandet av kontrollmyndigheter och kontrollorgan vid oegentligheter eller överträdelser av bestämmelserna i denna förordning.
  Vid behov kan

  vederbörligen motiverade och tvingande skäl till skyndsamhet får
  kommissionen i brådskande fall fatta detta beslut enligt
  artikel 38g
  andra stycket. I så fall ska de åtgärder som antas genast meddelas medlemsstaterna och få

  anta genomförandeakter med
  omedelbar verkanverkan
  i enlighet med det förfarande som avses i artikel 38g.3
  .” |
| --- | --- |

b)

Följande stycken ska läggas till:

”Kommissionen ska, genom genomförandeakter enligt artikel 38b f, i enlighet med de kriterier som ska antas genom delegerade akter enligt artikel 38a.1 c v, återkalla erkännandet av kontrollmyndigheter och kontrollorgan vid oegentligheter eller överträdelser av bestämmelserna i denna förordning.

Vid behov kan

  vederbörligen motiverade och tvingande skäl till skyndsamhet får
  kommissionen i brådskande fall fatta detta beslut enligt
  artikel 38g
  andra stycket. I så fall ska de åtgärder som antas genast meddelas medlemsstaterna och få

  anta genomförandeakter med
  omedelbar verkanverkan
  i enlighet med det förfarande som avses i artikel 38g.3
  .”

| (24) | Artikel 33 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 2 ska ändras på följande sätt:






  i) | Första stycket ska ersättas med följande:
  ”Kommissionen får, genom genomförandeakter enligt artikel 38b f, i enlighet med de kriterier som ska antas genom delegerade akter enligt artikel 38a.1 c v, erkänna de tredjeländer vilkas produktionssystem är förenliga med principer och produktionsregler som är likvärdiga med dem som föreskrivs i avdelningarna II, III och IV och vilkas kontrollåtgärder har en effektivitet likvärdig med de kontrollåtgärder som föreskrivs i avdelning V. Vid bedömningen av likvärdigheten ska hänsyn tas till riktlinjerna i Codex Alimentarius, CAC/GL 32.” |
| --- | --- | --- | --- |

(24)

Artikel 33 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 2 ska ändras på följande sätt:

i)

Första stycket ska ersättas med följande:

”Kommissionen får, genom genomförandeakter enligt artikel 38b f, i enlighet med de kriterier som ska antas genom delegerade akter enligt artikel 38a.1 c v, erkänna de tredjeländer vilkas produktionssystem är förenliga med principer och produktionsregler som är likvärdiga med dem som föreskrivs i avdelningarna II, III och IV och vilkas kontrollåtgärder har en effektivitet likvärdig med de kontrollåtgärder som föreskrivs i avdelning V. Vid bedömningen av likvärdigheten ska hänsyn tas till riktlinjerna i Codex Alimentarius, CAC/GL 32.”

| ii) | Följande stycken ska läggas till:
  ”Kommissionen får, genom genomförandeakter enligt artikel 38b f, i enlighet med de kriterier som ska antas genom delegerade akter enligt artikel 38a.1 c v, återkalla erkännandet av de tredjeländer vilkas produktionssystem inte längre är förenliga med principer och produktionsregler som är likvärdiga med dem som föreskrivs i avdelningarna II, III och IV och vilkas kontrollåtgärder inte längre har en effektivitet likvärdig med de kontrollåtgärder som föreskrivs i avdelning V.
  Vid behov kan

  vederbörligen motiverade och tvingande skäl till skyndsamhet får
  kommissionen i brådskande fall fatta detta beslut enligt
  artikel 38g
  andra stycket. I så fall ska de åtgärder som antas genast meddelas medlemsstaterna och få

  anta genomförandeakter med
  omedelbar verkan
  i enlighet med det förfarande som avses i artikel 38g.3
  .” |
| --- | --- |

ii)

Följande stycken ska läggas till:

”Kommissionen får, genom genomförandeakter enligt artikel 38b f, i enlighet med de kriterier som ska antas genom delegerade akter enligt artikel 38a.1 c v, återkalla erkännandet av de tredjeländer vilkas produktionssystem inte längre är förenliga med principer och produktionsregler som är likvärdiga med dem som föreskrivs i avdelningarna II, III och IV och vilkas kontrollåtgärder inte längre har en effektivitet likvärdig med de kontrollåtgärder som föreskrivs i avdelning V.

Vid behov kan

  vederbörligen motiverade och tvingande skäl till skyndsamhet får
  kommissionen i brådskande fall fatta detta beslut enligt
  artikel 38g
  andra stycket. I så fall ska de åtgärder som antas genast meddelas medlemsstaterna och få

  anta genomförandeakter med
  omedelbar verkan
  i enlighet med det förfarande som avses i artikel 38g.3
  .”

| b) | Punkt 3 ska ändras på följande sätt:






  i) | Första stycket ska ersättas med följande:
  ”När det gäller produkter som inte importerats enligt artikel 32 och inte importerats från ett tredjeland som erkänts enligt punkt 2 i denna artikel får kommissionen, genom genomförandeakter enligt artikel 38b f, i enlighet med de kriterier som ska antas genom delegerade akter enligt artikel 38a.1 c v, erkänna de kontrollmyndigheter och kontrollorgan, inklusive kontrollmyndigheter och kontrollorgan som avses i artikel 27, som är behöriga att genomföra kontroller och utfärda certifikat i tredjeländer enligt punkt 1 i denna artikel. Vid bedömningen av likvärdigheten ska hänsyn tas till riktlinjerna i Codex Alimentarius, CAC/GL 32.” |
| --- | --- | --- |

b)

Punkt 3 ska ändras på följande sätt:

i)

Första stycket ska ersättas med följande:

”När det gäller produkter som inte importerats enligt artikel 32 och inte importerats från ett tredjeland som erkänts enligt punkt 2 i denna artikel får kommissionen, genom genomförandeakter enligt artikel 38b f, i enlighet med de kriterier som ska antas genom delegerade akter enligt artikel 38a.1 c v, erkänna de kontrollmyndigheter och kontrollorgan, inklusive kontrollmyndigheter och kontrollorgan som avses i artikel 27, som är behöriga att genomföra kontroller och utfärda certifikat i tredjeländer enligt punkt 1 i denna artikel. Vid bedömningen av likvärdigheten ska hänsyn tas till riktlinjerna i Codex Alimentarius, CAC/GL 32.”

| ii) | Följande stycken ska läggas till:
  ”Kommissionen ska, genom genomförandeakter enligt artikel 38b f, i enlighet med de kriterier som ska antas genom delegerade akter enligt artikel 38a.1 c v, återkalla erkännandet av kontrollmyndigheter och kontrollorgan vid oegentligheter eller överträdelser av bestämmelserna i denna förordning.
  Vid behov
  kan

  vederbörligen motiverade och tvingande skäl till skyndsamhet får
  kommissionen i brådskande fall fatta detta beslut enligt
  artikel 38g
  andra stycket. I så fall ska de åtgärder som antas genast meddelas medlemsstaterna och få

  anta genomförandeakter med
  omedelbar verkan
  i enlighet med det förfarande som avses i artikel 38g.3
  .” |
| --- | --- |

ii)

Följande stycken ska läggas till:

”Kommissionen ska, genom genomförandeakter enligt artikel 38b f, i enlighet med de kriterier som ska antas genom delegerade akter enligt artikel 38a.1 c v, återkalla erkännandet av kontrollmyndigheter och kontrollorgan vid oegentligheter eller överträdelser av bestämmelserna i denna förordning.

Vid behov
  kan

  vederbörligen motiverade och tvingande skäl till skyndsamhet får
  kommissionen i brådskande fall fatta detta beslut enligt
  artikel 38g
  andra stycket. I så fall ska de åtgärder som antas genast meddelas medlemsstaterna och få

  anta genomförandeakter med
  omedelbar verkan
  i enlighet med det förfarande som avses i artikel 38g.3
  .”

| (25) | Följande artikel ska införas som artikel 36a:
  ”Artikel 36a


  Offentliggörande och meddelande

  Kommissionen ska i enlighet med de bestämmelser som ska antas genom genomförandeakter enligt artikel 38b b utarbeta, offentliggöra, tillhandahålla eller sprida den information som ska läggas fast genom genomförandeakter enligt artikel 38b a samt de förteckningar över tredjeländer och kontrollmyndigheter och kontrollorgan som erkänts enligt artiklarna 32 och 33.” |
| --- | --- |

(25)

Följande artikel ska införas som artikel 36a:

”Artikel 36a

Offentliggörande och meddelande

Kommissionen ska i enlighet med de bestämmelser som ska antas genom genomförandeakter enligt artikel 38b b utarbeta, offentliggöra, tillhandahålla eller sprida den information som ska läggas fast genom genomförandeakter enligt artikel 38b a samt de förteckningar över tredjeländer och kontrollmyndigheter och kontrollorgan som erkänts enligt artiklarna 32 och 33.”

| (26) | Artiklarna 37 och 38 ska utgå. |
| --- | --- |

(26)

Artiklarna 37 och 38 ska utgå.

| (27) | Följande artiklar ska införas:

  ”Artikel 38a


  Delegerade befogenheter

  1.   För

  I syfte
  att i högre grad ta hänsyn till konsumenternas förväntningar på ekologiska produkters kvalitet och sörja för att berörda myndigheter, organ och aktörer tillämpar reglerna korrekt och att den inre marknaden och handeln fungerar väl, ska
  kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 38d

  kommissionen genom delegerade akter, i enlighet med de mål och principer som fastställs i avdelning II, anta

  med avseende på antagandet av
  särskilda bestämmelser, åtgärder och villkor som är nödvändiga för tillämpningen av denna förordning
  , i enlighet med de mål och principer som fastställs i avdelning II
  , inklusive särskilda definitioner inom dess tillämpningsområde, med avseende på [Ändr. 9]







  a) | de produktionsregler som fastställs i avdelning III, särskilt






  i) | de särskilda krav, villkor och omställningsperioder som aktörerna ska respektera, |
| --- | --- | --- | --- |

(27)

Följande artiklar ska införas:

”Artikel 38a

Delegerade befogenheter

1.   För

  I syfte
  att i högre grad ta hänsyn till konsumenternas förväntningar på ekologiska produkters kvalitet och sörja för att berörda myndigheter, organ och aktörer tillämpar reglerna korrekt och att den inre marknaden och handeln fungerar väl, ska
  kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 38d

  kommissionen genom delegerade akter, i enlighet med de mål och principer som fastställs i avdelning II, anta

  med avseende på antagandet av
  särskilda bestämmelser, åtgärder och villkor som är nödvändiga för tillämpningen av denna förordning
  , i enlighet med de mål och principer som fastställs i avdelning II
  , inklusive särskilda definitioner inom dess tillämpningsområde, med avseende på [Ändr. 9]

a)

de produktionsregler som fastställs i avdelning III, särskilt

i)

de särskilda krav, villkor och omställningsperioder som aktörerna ska respektera,

| ii) | godkännandet av produkter och ämnen för användning i ekologisk produktion, införandet av dem i en begränsad förteckning eller borttagandet från förteckningen vid tillämpningen av artiklarna 16 och 21, |
| --- | --- |

ii)

godkännandet av produkter och ämnen för användning i ekologisk produktion, införandet av dem i en begränsad förteckning eller borttagandet från förteckningen vid tillämpningen av artiklarna 16 och 21,

| iii) | bearbetningsmetoderna för bearbetade livsmedel, |
| --- | --- |

iii)

bearbetningsmetoderna för bearbetade livsmedel,

| iv) | villkoren för tillämpning av förbudet mot användning av GMO och produkter som framställts av eller med GMO, |
| --- | --- |

iv)

villkoren för tillämpning av förbudet mot användning av GMO och produkter som framställts av eller med GMO,

| v) | fastställandet av de perioder som avses i artikel 17.1 c–f, |
| --- | --- |

v)

fastställandet av de perioder som avses i artikel 17.1 c–f,

| b) | märkningsregler, krav och särskilda kriterier för presentation, sammansättning, storlek och utformning av Europeiska unionens logotyp för ekologisk produktion samt villkoren för och rätten till användning av den, i enlighet med avdelning IV, |
| --- | --- |

b)

märkningsregler, krav och särskilda kriterier för presentation, sammansättning, storlek och utformning av Europeiska unionens logotyp för ekologisk produktion samt villkoren för och rätten till användning av den, i enlighet med avdelning IV,

| c) | de kontrollsystem som inrättas genom avdelningarna V och VI, särskilt,






  i) | kontrollkraven och förfaranden för tillsyn och granskning, |
| --- | --- | --- |

c)

de kontrollsystem som inrättas genom avdelningarna V och VI, särskilt,

i)

kontrollkraven och förfaranden för tillsyn och granskning,

| ii) | kriterierna för godkännande av kontrollorgan vid tillämpningen av artikel 27, |
| --- | --- |

ii)

kriterierna för godkännande av kontrollorgan vid tillämpningen av artikel 27,

| iii) | de särskilda kriterierna för delegering av uppgifter till de kontrollorgan som avses i led ii, |
| --- | --- |

iii)

de särskilda kriterierna för delegering av uppgifter till de kontrollorgan som avses i led ii,

| iv) | formen av styrkande dokumentation, |
| --- | --- |

iv)

formen av styrkande dokumentation,

| v) | kriterierna för erkännande av tredjeländer vid tillämpningen av artikel 33.2 och för erkännande av kontrollmyndigheter och kontrollorgan vid tillämpningen av artikel 32.2 och artikel 33.3, |
| --- | --- |

v)

kriterierna för erkännande av tredjeländer vid tillämpningen av artikel 33.2 och för erkännande av kontrollmyndigheter och kontrollorgan vid tillämpningen av artikel 32.2 och artikel 33.3,

| vi) | kriterierna för återkallande av ett godkännande eller erkännande och styrkande dokumentation, inklusive de brådskande fall där kommissionen kan vidta åtgärder enligt artikel 38g andra stycket, |
| --- | --- |

vi)

kriterierna för återkallande av ett godkännande eller erkännande och styrkande dokumentation, inklusive de brådskande fall där kommissionen kan vidta åtgärder enligt artikel 38g andra stycket,

| vii) | kriterierna för identifiering och offentliggörande av ett företag som omfattas av kontrollsystemet, |
| --- | --- |

vii)

kriterierna för identifiering och offentliggörande av ett företag som omfattas av kontrollsystemet,

| viii) | reglerna för utsläppande av produkter från tredjeländer på unionsmarknaden som ekologiska produkter, |
| --- | --- |

viii)

reglerna för utsläppande av produkter från tredjeländer på unionsmarknaden som ekologiska produkter,

| d) | den fria rörligheten för ekologiska produkter. |
| --- | --- |

d)

den fria rörligheten för ekologiska produkter.

2.   För att beakta den tekniska utvecklingen och de särskilda förhållanden som råder i sektorn kan kommissionen, genom delegerade akter och i enlighet med de mål och principer som fastställs i avdelning II, anta bestämmelser som är nödvändiga för tillämpningen av denna förordning med avseende på

| a) | godkännande, begränsning, inskränkning av eller förbud mot särskilda metoder vid tillämpningen av artiklarna 12–16, 18, 19 och 20 samt villkor och begränsningar för användningen av ämnen och produkter och återkallande av dem, i synnerhet appliceringsmetod, dosering, tidsfrister för användningen och kontakten med jordbruksprodukter, |
| --- | --- |

a)

godkännande, begränsning, inskränkning av eller förbud mot särskilda metoder vid tillämpningen av artiklarna 12–16, 18, 19 och 20 samt villkor och begränsningar för användningen av ämnen och produkter och återkallande av dem, i synnerhet appliceringsmetod, dosering, tidsfrister för användningen och kontakten med jordbruksprodukter,

| b) | de särskilda produktionsreglerna för jäst, |
| --- | --- |

b)

de särskilda produktionsreglerna för jäst,

| c) | beviljande av undantag från produktionsregler och särskilda villkor för tillämpningen av dessa undantag vid tillämpningen av artikel 22, |
| --- | --- |

c)

beviljande av undantag från produktionsregler och särskilda villkor för tillämpningen av dessa undantag vid tillämpningen av artikel 22,

| d) | övergångsåtgärder för att underlätta övergången från de regler som fastställs i förordning (EEG) nr 2092/91 till denna förordning, |
| --- | --- |

d)

övergångsåtgärder för att underlätta övergången från de regler som fastställs i förordning (EEG) nr 2092/91 till denna förordning,

| e) | anpassning av förteckningen över termer som fastställs i bilagan. |
| --- | --- |

e)

anpassning av förteckningen över termer som fastställs i bilagan.

3.   För att sörja för öppenhet genom ett snabbt, effektivt, korrekt och kostnadseffektivt informationsutbyte ska kommissionen genom delegerade akter lägga fast

| a) | vilken typ av information som ska meddelas, |
| --- | --- |

a)

vilken typ av information som ska meddelas,

| b) | vilka metoder som ska användas för att meddela informationen, |
| --- | --- |

b)

vilka metoder som ska användas för att meddela informationen,

| c) | vilka bestämmelser som gäller för få tillgång till den information eller de informationssystem som tillhandahålls, |
| --- | --- |

c)

vilka bestämmelser som gäller för få tillgång till den information eller de informationssystem som tillhandahålls,

| d) | hur informationen ska offentliggöras. |
| --- | --- |

d)

hur informationen ska offentliggöras.

Artikel 38b

Genomförandebefogenheter

1.
     Kommissionen ska genom genomförandeakter
  , i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 38g.2,
  anta de bestämmelser som är nödvändiga i syfte att uppnå en enhetlig tillämpning av denna förordning i unionen, i synnerhet med avseende på [Ändr. 10]

| a) | närmare upplysningar och specifikationer för innehåll, form och sätt att anmäla, tillhandahålla och utbyta den information som krävs enligt denna förordning






  i) | av aktörerna, särskilt beträffande informationen inom ramen för kontrollsystemet och i samband med anmälan till myndigheterna enligt artikel 28.1 och artikel 29.1, |
| --- | --- | --- |

a)

närmare upplysningar och specifikationer för innehåll, form och sätt att anmäla, tillhandahålla och utbyta den information som krävs enligt denna förordning

i)

av aktörerna, särskilt beträffande informationen inom ramen för kontrollsystemet och i samband med anmälan till myndigheterna enligt artikel 28.1 och artikel 29.1,

| ii) | av kontrollorgan, kontrollmyndigheter, medlemsstaternas behöriga myndigheter, tredjeländer och kommissionen respektive mellan dessa, särskilt enligt artiklarna 22, 30–33, 35 och 36, |
| --- | --- |

ii)

av kontrollorgan, kontrollmyndigheter, medlemsstaternas behöriga myndigheter, tredjeländer och kommissionen respektive mellan dessa, särskilt enligt artiklarna 22, 30–33, 35 och 36,

| b) | villkor och sätt för offentliggörande eller särskilda bestämmelser och villkor för kommissionens spridning eller tillhandahållande av den information som avses i led a och av de förteckningar över tredjeländer eller kontrollmyndigheter och kontrollorgan som utsetts enligt artikel 27 eller erkänts enligt artiklarna 32 och 33 till aktörerna, behöriga myndigheter, kontrollmyndigheter och kontrollorgan och till medlemsstaterna eller tredjeländer, |
| --- | --- |

b)

villkor och sätt för offentliggörande eller särskilda bestämmelser och villkor för kommissionens spridning eller tillhandahållande av den information som avses i led a och av de förteckningar över tredjeländer eller kontrollmyndigheter och kontrollorgan som utsetts enligt artikel 27 eller erkänts enligt artiklarna 32 och 33 till aktörerna, behöriga myndigheter, kontrollmyndigheter och kontrollorgan och till medlemsstaterna eller tredjeländer,

| c) | de metoder och villkor som ska beaktas när det gäller elektronisk certifiering, särskilt de certifikat som avses i artikel 29 och artikel 33.1 d, |
| --- | --- |

c)

de metoder och villkor som ska beaktas när det gäller elektronisk certifiering, särskilt de certifikat som avses i artikel 29 och artikel 33.1 d,

| d) | tilldelningen av kodnummer till kontrollorgan och kontrollmyndigheter och angivandet av produktionsplatsen för jordbruksråvaror enligt artikel 24, |
| --- | --- |

d)

tilldelningen av kodnummer till kontrollorgan och kontrollmyndigheter och angivandet av produktionsplatsen för jordbruksråvaror enligt artikel 24,

| e) | de särskilda kriterierna för presentation, sammansättning och storlek beträffande de uppgifter som avses i artikel 24.1 a och c, |
| --- | --- |

e)

de särskilda kriterierna för presentation, sammansättning och storlek beträffande de uppgifter som avses i artikel 24.1 a och c,

| f) | erkännande av tredjeländer, kontrollmyndigheter och kontrollorgan samt återkallande av sådant erkännande vid tillämpningen av artikel 32.2 och artikel 33.2 och 33.3. |
| --- | --- |

f)

erkännande av tredjeländer, kontrollmyndigheter och kontrollorgan samt återkallande av sådant erkännande vid tillämpningen av artikel 32.2 och artikel 33.2 och 33.3.

1a.
     
  Vid vederbörligen motiverade och tvingande skäl till skyndsamhet med avseende på återkallande av erkännandet av kontrollmyndigheter och kontrollorgan vid oegentligheter eller överträdelser av bestämmelserna i denna förordning eller på återkallande av erkännandet av de tredjeländer vilkas produktionssystem inte längre är förenliga med principer och produktionsregler som är likvärdiga med dem som föreskrivs i avdelningarna II, III och IV eller vilkas kontrollåtgärder inte längre har en effektivitet likvärdig med de kontrollåtgärder som föreskrivs i avdelning V, ska kommissionen anta genomförandeakter med omedelbar verkan i enlighet med det förfarande som avses i artikel 38g.3. [Ändr. 11]

Artikel 38c

Kommissionens befogenheter

När befogenheter tilldelas kommissionen ska den agera i enlighet med det förfarande som avses i artikel 38d i samband med delegerade akter, och i enlighet med det förfarande som avses i artikel 38g i samband med genomförandeakter, om inte annat uttryckligen föreskrivs i denna förordning.

Artikel 38d

Utövande av delegering

1.   Kommissionen ska tilldelas befogenhet Den
  befogenhet
  att under obestämd tid anta de delegerade akter
  ges till kommissionen med förbehåll för de villkor
  som avses

  anges
  i denna förordning

  artikel
  .

2.   När kommissionen antagit en delegerad akt ska den samtidigt underrätta Europaparlamentet och rådet om detta.

  Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artikel 9.4, artikel 11, artikel 16.1 och 16.3 a och c, artikel 21.2, artikel 22.1, artikel 23.6, artikel 26, artikel 27.7 b, artikel 32.2 och artikel 33.2 och 33.3 ska ges till kommissionen för en period av fem år från och med den ...

   (5).
  Kommissionen ska utarbeta en rapport om delegeringen av befogenhet senast nio månader före utgången av perioden av fem år. Delegeringen av befogenhet ska genom tyst medgivande förlängas med perioder av samma längd, såvida inte Europaparlamentet eller rådet motsätter sig en sådan förlängning senast tre månader före utgången av perioden i fråga
  .

3.   Kommissionens rätt att anta delegerade akter gäller på de villkor som fastställs i
  artiklarna 38e och 38f
  .”D

  elegeringen av befogenhet får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av de befogenheter som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft
  .

3a.
     
  Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.

3b.
     
  En delegerad akt som antas enligt denna förordning ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period av två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller på rådets initiativ
  . [Ändr. 12]

Artikel 38e

Återkallande av delegering

1.   Delegeringen av de befogenheter som avses i
  artikel 38a och 38d
  får återkallas av Europaparlamentet eller rådet.

2.   Den institution som inlett ett internt förfarande för att besluta om återkallande av delegering ska bemöda sig om att underrätta den andra institutionen och kommissionen inom rimlig tid innan det slutgiltiga beslutet fattas, och ange vilka delegerade befogenheter som kan komma att återkallas och eventuella skäl för ett sådant återkallande.

3.   Genom beslutet om återkallande upphör delegeringen av de befogenheter som anges i beslutet. Beslutet får verkan omedelbart, eller vid ett senare angivet datum. Beslutet påverkar inte sådana delegerade akter som redan trätt i kraft. Beslutet ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.” [Ändr. 13]

”Artikel 38f

Invändning mot delegerade akter

1.   Europaparlamentet och rådet får göra invändning mot en delegerad akt inom två månader från den dag akten överlämnats till dem. På Europaparlamentets eller rådets initiativ ska fristen förlängas med en månad.

2.   Om varken Europaparlamentet eller rådet vid fristens utgång invänt mot den delegerade akten ska den offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning och träda i kraft den dag som föreskrivs i den.

Den delegerade akten får offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning och träda i kraft innan denna period löper ut, förutsatt att både Europaparlamentet och rådet har underrättat kommissionen om att de inte har för avsikt att göra invändningar.

3.   Om Europaparlamentet eller rådet gör invändningar mot en delegerad akt ska den inte träda i kraft. Den institution som invänt mot en delegerad akt, ska ange skälen därtill.”
  [Ändr. 14]

Artikel 38g

Genomförandeakter – Kommittén för ekologisk produktion

1.
     När genomförandeakter antas i enlighet med denna förordning ska Kommissionen
  ska biträdas

  bistås av kommittén för ekologisk produktion och förfarandet i artikel [5] i förordning (EU) nr [xxxx/yyyy] (kompletteras när förordningen om kontrollmekanismer, enligt artikel 291.2 i EUF-fördraget, antagits; diskuteras för närvarande i Europaparlamentet och rådet) ska användas].”

  . Denna kommitté ska vara en kommitté i den mening som avses i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (6).

2.
     I sådana brådskande fall som avses i
  artikel 32.2 och artikel 33.2 och 33.2
  i denna förordning är förfarandet enligt artikel [6] i förordning (EU) nr [xxxx/yyyy] tillämpligt.

  När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas.

3.
     
  När det hänvisas till denna punkt ska artikel 8 i förordning (EU) nr 182/2011 jämförd med artikel 5 i den förordningen tillämpas
  .

| (28) | Artikel 41 ska ändras på följande sätt:






  a) | Rubriken ska ersättas med följande: |
| --- | --- | --- |

(28)

Artikel 41 ska ändras på följande sätt:

a)

Rubriken ska ersättas med följande:

| b) | Punkt 1 ska ersättas med följande:
  ”1.   Kommissionen ska senast den 31 december 2011 överlämna en rapport till Europaparlamentet och rådet.” |
| --- | --- |

b)

Punkt 1 ska ersättas med följande:

”1.   Kommissionen ska senast den 31 december 2011 överlämna en rapport till Europaparlamentet och rådet.”

Artikel 1a

Kommissionen ska utvärdera effekterna av de ändringar som görs av förordning (EG) nr 834/2007 genom denna förordning, särskilt avseende öppenhet och inverkan på det civila samhället, tre år efter ... (7).

Viktiga berörda parter och företrädare för det civila samhället ska delta i denna utvärdering. [Ändr. 16]

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den sjunde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i [...] den

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C [...]218, [...]23.7.2011, s. [...]122.

1

[...]

[...]

[...]

(2)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 4 juli 2012.

2

(3)  EUT L 189, 20.7.2007, s. 1.

3

(4)  

  EUT L 55, 28.2.2011, s. 13.

4

EUT L 55, 28.2.2011, s. 13.

(5)

5

| + | Datum för denna förordnings ikraftträdande. |
| --- | --- |

+

Datum för denna förordnings ikraftträdande.

(6)  

  EUT L 55, 28.2.2011, s. 13.”

6

EUT L 55, 28.2.2011, s. 13.”

(7)  
  Datum tre år efter det att denna förordning har trätt i kraft.

7

Datum tre år efter det att denna förordning har trätt i kraft.

---

| 29.11.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 349/545 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 349/545

---

Onsdagen den 4 juli 2012Systemet för finansiering genom Europeiska garantifonden för jordbruket ***I

P7_TA(2012)0283

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 juli 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 485/2008 om medlemsstaternas granskning av de transaktioner som utgör en del av systemet för finansiering genom Europeiska garantifonden för jordbruket (KOM(2010)0761 – C7-0002/2011 – 2010/0366(COD))

2013/C 349 E/28

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2010)0761), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2010)0761),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2, 42 och 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0002/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2, 42 och 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0002/2011),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 4 maj 2011 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 4 maj 2011 (1),

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A7-0204/2011). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A7-0204/2011).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 218, 23.7.2011, s. 126.

---

Onsdagen den 4 juli 2012P7_TC1-COD(2010)0366

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 4 juli 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2012 om ändring av rådets förordning (EG) nr 485/2008 om medlemsstaternas granskning av de transaktioner som utgör en del av systemet för finansiering genom Europeiska garantifonden för jordbruket

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 42 första stycket och artikel 43.2,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (2), och

av följande skäl:

| (1) | Genom rådets förordning (EG) nr 485/2008 (3) överförs befogenheter till kommissionen för genomförandet av vissa bestämmelser i den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

Genom rådets förordning (EG) nr 485/2008 (3) överförs befogenheter till kommissionen för genomförandet av vissa bestämmelser i den förordningen.

| (2) | Till följd av Lissabonfördragets ikraftträdande måste de befogenheter som överförs till kommissionen enligt förordning (EG) nr 485/2008 anpassas till artiklarna 290 och 291 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (nedan kallat fördraget). |
| --- | --- |

(2)

Till följd av Lissabonfördragets ikraftträdande måste de befogenheter som överförs till kommissionen enligt förordning (EG) nr 485/2008 anpassas till artiklarna 290 och 291 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (nedan kallat fördraget).

| (3) | Kommissionen bör ha befogenheter

  I syfte att säkerställa
  att anta delegerade akter enligt artikel 290 i fördraget för att komplettera och ändra
  vissa icke väsentliga delar av

  det system som inrättas genom
  förordning (EG) nr 485/2008
  fungerar tillfredsställande.

  Det bör fastställas för vilka delar befogenheten får utövas, tillsammans med de villkor som ska gälla för sådan delegering

  att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen med avseende på upprättandet av en förteckning över sådana åtgärder som till sin natur inte lämpar sig för efterhandskontroll genom granskning av affärshandlingar och som inte omfattas av denna förordning
  .
  Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå. Kommissionen bör, då den förbereder och utarbetar delegerade akter, se till att relevanta handlingar översänds samtidigt till Europaparlamentet och rådet och att detta sker så snabbt som möjligt och på lämpligt sätt
  . [Ändr. 1] |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen bör ha befogenheter

  I syfte att säkerställa
  att anta delegerade akter enligt artikel 290 i fördraget för att komplettera och ändra
  vissa icke väsentliga delar av

  det system som inrättas genom
  förordning (EG) nr 485/2008
  fungerar tillfredsställande.

  Det bör fastställas för vilka delar befogenheten får utövas, tillsammans med de villkor som ska gälla för sådan delegering

  att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen med avseende på upprättandet av en förteckning över sådana åtgärder som till sin natur inte lämpar sig för efterhandskontroll genom granskning av affärshandlingar och som inte omfattas av denna förordning
  .
  Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå. Kommissionen bör, då den förbereder och utarbetar delegerade akter, se till att relevanta handlingar översänds samtidigt till Europaparlamentet och rådet och att detta sker så snabbt som möjligt och på lämpligt sätt
  . [Ändr. 1]

| (4) | För att garantera att

  säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av
  förordning (EG) nr 485/2008 tillämpas enhetligt i alla medlemsstater bör kommissionen få

  tilldelas genomförandebefogenheter. Dessa
  befogenheter att anta genomförandeakter enligt artikel 291 i fördraget. Kommissionen bör framförallt få befogenhet att anta enhetliga regler för informationsutbyte. Kommissionen bör anta dessa genomförandeakter med bistånd från av kommittén för jordbruksfonderna som inrättats genom artikel 41d. 1 i rådets förordning (EG) nr 1290/2005 av den 21 juni 2005 om finansieringen av den gemensamma jordbrukspolitiken (4)


  bör utövas
  i enlighet med bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr [xxxx/yyyy]

  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011
  av den
  [ska kompletteras efter antagandet av förordningen om kontrollmekanismer enligt artikel 291.3 i EUF-fördraget, som för närvarande behandlas i Europaparlamentet och rådet.]


  16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (5). [Ändr. 2] |
| --- | --- |

(4)

För att garantera att

  säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av
  förordning (EG) nr 485/2008 tillämpas enhetligt i alla medlemsstater bör kommissionen få

  tilldelas genomförandebefogenheter. Dessa
  befogenheter att anta genomförandeakter enligt artikel 291 i fördraget. Kommissionen bör framförallt få befogenhet att anta enhetliga regler för informationsutbyte. Kommissionen bör anta dessa genomförandeakter med bistånd från av kommittén för jordbruksfonderna som inrättats genom artikel 41d. 1 i rådets förordning (EG) nr 1290/2005 av den 21 juni 2005 om finansieringen av den gemensamma jordbrukspolitiken (4)


  bör utövas
  i enlighet med bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr [xxxx/yyyy]

  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011
  av den
  [ska kompletteras efter antagandet av förordningen om kontrollmekanismer enligt artikel 291.3 i EUF-fördraget, som för närvarande behandlas i Europaparlamentet och rådet.]


  16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (5). [Ändr. 2]

| (5) | Förordning (EG) nr 485/2008 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(5)

Förordning (EG) nr 485/2008 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EG) nr 485/2008 ska ändras på följande sätt:

| (1) | Artikel 1.2 ska ersättas med följande:
  ”2.   
  Denna förordning gäller inte åtgärder som omfattas av det integrerade administrations- och kontrollsystem som omfattas av rådets förordning (EG) nr 73/2009 av den 19 januari 2009 om upprättande av gemensamma bestämmelser för system för direktstöd för jordbrukare inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare (6).


  För att från den här förordningens tillämpningsområde utesluta de åtgärder som till sin natur inte lämpar sig för efterhandskontroll genom granskning av affärshandlingar, får kommissionen, genom delegerade akter i enlighet med villkoren i artiklarna 13a–13c

  Artikel 13a
  i denna förordning, upprätta en förteckning över andra åtgärder som inte omfattas av denna förordning.
  [Ändr. 3] |
| --- | --- |

(1)

Artikel 1.2 ska ersättas med följande:

”2.   
  Denna förordning gäller inte åtgärder som omfattas av det integrerade administrations- och kontrollsystem som omfattas av rådets förordning (EG) nr 73/2009 av den 19 januari 2009 om upprättande av gemensamma bestämmelser för system för direktstöd för jordbrukare inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare (6).

För att från den här förordningens tillämpningsområde utesluta de åtgärder som till sin natur inte lämpar sig för efterhandskontroll genom granskning av affärshandlingar, får kommissionen, genom delegerade akter i enlighet med villkoren i artiklarna 13a–13c

  Artikel 13a
  i denna förordning, upprätta en förteckning över andra åtgärder som inte omfattas av denna förordning.

| (2) | Artikel 7 ska ändras på följande sätt:






  a) | I punkt 1 andra stycket ska den andra meningen utgå. |
| --- | --- | --- |

(2)

Artikel 7 ska ändras på följande sätt:

a)

I punkt 1 andra stycket ska den andra meningen utgå.

| b) | Punkt 5 ska utgå. |
| --- | --- |

b)

Punkt 5 ska utgå.

| (3) | Artikel 13 ska utgå. |
| --- | --- |

(3)

Artikel 13 ska utgå.

| (4) | Följande artiklar ska införas:

  ”Artikel 13a



  1.
     
  Befogenheten att anta delegerade akter ges till
  kommissionen ska ges befogenhet att under obestämd tid anta de delegerade akter

  med förbehåll för de villkor
  som avses

  anges
  i denna förordning

  artikel
  .


  2.
     
  Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artikel 1.2 ska ges till

  När kommissionen har antagit en delegerad akt ska Europaparlamentet och rådet underrättas om detta samtidigt

  för en period av fem år från och med den ... (7). Kommissionen ska utarbeta en rapport om delegeringen av befogenhet senast nio månader före utgången av perioden av fem år. Delegeringen av befogenhet ska genom tyst medgivande förlängas med perioder av samma längd, om inte Europaparlamentet eller rådet motsätter sig en sådan förlängning senast tre månader före utgången av perioden i fråga.




  3.
     
  Den delegering av befogenhet som avses i artikel 1.2 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.




  4.
     Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.


  5.
     
  En delegerad akt som antas enligt artikel 1.2 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period av två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av denna period, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller på rådets initiativ. [Ändr. 4]



  Artikel 13b



  Delegeringen av de befogenheter som avses i artikel 13a får återkallas av Europaparlamentet eller rådet.


  Den institution som har inlett ett internt förfarande för att avgöra huruvida delegeringen av befogenheter ska återkallas eller inte, ska se till att övriga institutioner och kommissionen underrättas inom rimlig tid innan det slutgiltiga beslutet fattas, med angivande av vilka delegerade befogenheter som omfattas av återkallandet och eventuella skäl för ett sådant återkallande.


  Ett beslut om återkallande innebär att delegeringen av de befogenheter som anges i beslutet inte längre är giltig. Beslutet ska träda i kraft omedelbart eller vid en senare tidpunkt som anges i beslutet. Beslutet ska inte påverka giltigheten hos delegerade rättsakter som redan är i kraft. Det ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.
  [Ändr. 5]



  Artikel 13c



  Europaparlamentet och rådet får göra invändning mot en delegerad akt inom två månader från den dag akten överlämnats till dem. På Europaparlamentets eller rådets initiativ ska fristen förlängas med en månad.


  Om varken Europaparlamentet eller rådet vid fristens utgång invänt mot den delegerade akten ska den offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning och träda i kraft den dag som föreskrivs i den.


  Den delegerade akten får offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning och träda i kraft innan denna period löper ut, förutsatt att både Europaparlamentet och rådet har underrättat kommissionen om att de inte har för avsikt att göra invändningar.


  Om Europaparlamentet eller rådet gör invändningar mot en delegerad akt ska den inte träda i kraft. Den institution som invänt mot en delegerad akt ska ange skälen för detta.
  [Ändr. 6]


  Artikel 13d


  I nödvändiga fall ska Kommissionen,
  ska
  genom genomförandeakter i enlighet med det förfarande som avses i artikel 42d. 2 i förordning (EG) nr 1290/2005, anta
  särskilda

  de bestämmelser som syftar till en enhetlig tillämpning av denna förordning i unionen, framförallt i fråga om






  a) | samordning av de gemensamma åtgärder som avses i artikel 7.1, |
| --- | --- | --- |

(4)

Följande artiklar ska införas:

”Artikel 13a

1.
     
  Befogenheten att anta delegerade akter ges till
  kommissionen ska ges befogenhet att under obestämd tid anta de delegerade akter

  med förbehåll för de villkor
  som avses

  anges
  i denna förordning

  artikel
  .

2.
     
  Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artikel 1.2 ska ges till

  När kommissionen har antagit en delegerad akt ska Europaparlamentet och rådet underrättas om detta samtidigt

  för en period av fem år från och med den ... (7). Kommissionen ska utarbeta en rapport om delegeringen av befogenhet senast nio månader före utgången av perioden av fem år. Delegeringen av befogenhet ska genom tyst medgivande förlängas med perioder av samma längd, om inte Europaparlamentet eller rådet motsätter sig en sådan förlängning senast tre månader före utgången av perioden i fråga.

3.
     
  Den delegering av befogenhet som avses i artikel 1.2 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.

4.
     Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.

5.
     
  En delegerad akt som antas enligt artikel 1.2 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period av två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av denna period, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller på rådets initiativ. [Ändr. 4]

Artikel 13b

Delegeringen av de befogenheter som avses i artikel 13a får återkallas av Europaparlamentet eller rådet.

Den institution som har inlett ett internt förfarande för att avgöra huruvida delegeringen av befogenheter ska återkallas eller inte, ska se till att övriga institutioner och kommissionen underrättas inom rimlig tid innan det slutgiltiga beslutet fattas, med angivande av vilka delegerade befogenheter som omfattas av återkallandet och eventuella skäl för ett sådant återkallande.

Ett beslut om återkallande innebär att delegeringen av de befogenheter som anges i beslutet inte längre är giltig. Beslutet ska träda i kraft omedelbart eller vid en senare tidpunkt som anges i beslutet. Beslutet ska inte påverka giltigheten hos delegerade rättsakter som redan är i kraft. Det ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.
  [Ändr. 5]

Artikel 13c

Europaparlamentet och rådet får göra invändning mot en delegerad akt inom två månader från den dag akten överlämnats till dem. På Europaparlamentets eller rådets initiativ ska fristen förlängas med en månad.

Om varken Europaparlamentet eller rådet vid fristens utgång invänt mot den delegerade akten ska den offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning och träda i kraft den dag som föreskrivs i den.

Den delegerade akten får offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning och träda i kraft innan denna period löper ut, förutsatt att både Europaparlamentet och rådet har underrättat kommissionen om att de inte har för avsikt att göra invändningar.

Om Europaparlamentet eller rådet gör invändningar mot en delegerad akt ska den inte träda i kraft. Den institution som invänt mot en delegerad akt ska ange skälen för detta.
  [Ändr. 6]

Artikel 13d

I nödvändiga fall ska Kommissionen,
  ska
  genom genomförandeakter i enlighet med det förfarande som avses i artikel 42d. 2 i förordning (EG) nr 1290/2005, anta
  särskilda

  de bestämmelser som syftar till en enhetlig tillämpning av denna förordning i unionen, framförallt i fråga om

a)

samordning av de gemensamma åtgärder som avses i artikel 7.1,

| b) | detaljer och specifikationer i fråga om innehållet och formen hos begäran samt hur de lämnas in, informationens innehåll och form samt hur den ska lämnas in och utbytas i enlighet med denna förordning, |
| --- | --- |

b)

detaljer och specifikationer i fråga om innehållet och formen hos begäran samt hur de lämnas in, informationens innehåll och form samt hur den ska lämnas in och utbytas i enlighet med denna förordning,

| c) | villkor och publikationssätt för specifika regler och villkor för kommissionens spridning till behöriga myndigheter i medlemsstaterna av den information som behövs enligt förordningen. |
| --- | --- |

c)

villkor och publikationssätt för specifika regler och villkor för kommissionens spridning till behöriga myndigheter i medlemsstaterna av den information som behövs enligt förordningen.

Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 13e.2. [Ändr. 7]

Artikel 13e

1.
     
  Kommissionen ska biträdas av kommittén för jordbruksfonderna, som inrättats genom artikel 41 i rådets förordning (EG) nr 1290/2005 av den 21 juni 2005 om finansieringen av den gemensamma jordbrukspolitiken (8). Denna kommitté ska vara en kommitté i den mening som avses i förordning (EU) nr 182/2011.

2.
     
  När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C 218, 23.7.2011, s. 126.

1

(2)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 4 juli 2012.

2

(3)  EUT L 143, 3.6.2008, s. 1.

3

(4)  
  EUT L 209, 11.8.2005, s. 1
  .

4

EUT L 209, 11.8.2005, s. 1

(5)  

  EUT L 55, 28.2.2011, s. 13

  .

5

EUT L 55, 28.2.2011, s. 13

(6)  

  EUT L 30, 31.1.2009, s. 16

  .”

6

EUT L 30, 31.1.2009, s. 16

(7)

7

| + | Den dag då denna förordning träder i kraft. |
| --- | --- |

+

Den dag då denna förordning träder i kraft.

(8)  

  EUT L 209, 11.8.2005, s. 1.
  ”

8

EUT L 209, 11.8.2005, s. 1.

---

| 29.11.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 349/550 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 349/550

---

Onsdagen den 4 juli 2012Avtal EU-Ryssland om bibehållande av åtaganden om handel med tjänster ***

P7_TA(2012)0284

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 juli 2012 om utkastet till rådets beslut om ingående av avtalet genom skriftväxling mellan Europeiska unionen och Ryska federationens regering om bibehållande av de åtaganden om handel med tjänster som ingår i det nuvarande partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan EU och Ryssland (16815/2011 – C7-0522/2011 – 2011/0328(NLE))

2013/C 349 E/29

(Godkännande)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (16815/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (16815/2011),

| — | med beaktande av utkastet till avtal genom skriftväxling mellan Europeiska unionen och Ryska federationens regering om bibehållande av de åtaganden om handel med tjänster som ingår i det nuvarande partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan EU och Ryssland (16816/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till avtal genom skriftväxling mellan Europeiska unionen och Ryska federationens regering om bibehållande av de åtaganden om handel med tjänster som ingår i det nuvarande partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan EU och Ryssland (16816/2011),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artiklarna 91, 100.2, 207.4 första stycket samt artikel 218.6 andra stycket led a v, i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0522/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artiklarna 91, 100.2, 207.4 första stycket samt artikel 218.6 andra stycket led a v, i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0522/2011),

| — | med beaktande av artiklarna 81 och 90.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 81 och 90.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för internationell handel (A7-0176/2012). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för internationell handel (A7-0176/2012).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Ryska federationen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Ryska federationen.

---

| 29.11.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 349/550 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 349/550

---

Onsdagen den 4 juli 2012Avtal EU-Ryssland om handel med delar och komponenter till motorfordon ***

P7_TA(2012)0285

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 juli 2012 om utkastet till rådets beslut om ingående av avtalet mellan Europeiska unionen och Ryska federationens regering om handel med delar och komponenter till motorfordon mellan Europeiska unionen och Ryska federationen (16806/2011 – C7-0517/2011 – 2011/0324(NLE))

2013/C 349 E/30

(Godkännande)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (16806/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (16806/2011),

| — | med beaktande av utkastet till avtal mellan Europeiska unionen och Ryska federationens regering om handel med delar och komponenter till motorfordon mellan Europeiska unionen och Ryska federationen (16807/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till avtal mellan Europeiska unionen och Ryska federationens regering om handel med delar och komponenter till motorfordon mellan Europeiska unionen och Ryska federationen (16807/2011),

| — | med beaktande av begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 207.4 första stycket samt artikel 218.6 andra stycket led a v i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0517/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 207.4 första stycket samt artikel 218.6 andra stycket led a v i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0517/2011),

| — | med beaktande av artiklarna 81 och 90.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 81 och 90.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för internationell handel och yttrandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A7-0175/2012). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för internationell handel och yttrandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A7-0175/2012).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Ryska federationen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Ryska federationen.

---

| 29.11.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 349/551 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 349/551

---

Onsdagen den 4 juli 2012Avtal EU-Ryssland om Ryska federationens införande eller ökning av exportavgifter på råvaror ***

P7_TA(2012)0286

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 juli 2012 om utkastet till rådets beslut om ingående av avtalet genom skriftväxling mellan Europeiska unionen och Ryska federationen om införande eller höjning av exporttullar på råvaror (16827/2011 – C7-0520/2011 – 2011/0332(NLE))

2013/C 349 E/31

(Godkännande)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (16827/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (16827/2011),

| — | med beaktande av utkastet till avtal genom skriftväxling mellan Europeiska unionen och Ryska federationen om Ryska federationens införande eller höjning av exporttullar på råvaror (16828/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till avtal genom skriftväxling mellan Europeiska unionen och Ryska federationen om Ryska federationens införande eller höjning av exporttullar på råvaror (16828/2011),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artiklarna 207.4 första stycket och 218.6 andra stycket led a v i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0520/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artiklarna 207.4 första stycket och 218.6 andra stycket led a v i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0520/2011),

| — | med beaktande av artiklarna 81 och 90.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 81 och 90.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för internationell handel (A7-0178/2012). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för internationell handel (A7-0178/2012).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Ryska federationen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Ryska federationen.

---

| 29.11.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 349/552 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 349/552

---

Onsdagen den 4 juli 2012Handelsavtalet om åtgärder mot varumärkesförfalskning mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, Australien, Kanada, Japan, Republiken Korea, Mexiko, Marocko, Nya Zeeland, Singapore, Schweiz och Förenta staterna ***

P7_TA(2012)0287

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 juli 2012 om utkastet till rådets beslut om ingående av handelsavtalet om åtgärder mot varumärkesförfalskning mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, Australien, Kanada, Japan, Republiken Korea, Mexikos förenta stater, Konungariket Marocko, Nya Zeeland, Republiken Singapore, Schweiziska edsförbundet och Amerikas förenta stater (12195/2011 – C7-0027/2012 – 2011/0167(NLE))

2013/C 349 E/32

(Godkännande)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (12195/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (12195/2011),

| — | med beaktande av utkastet till handelsavtalet om åtgärder mot varumärkesförsfalskning mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, Australien, Kanada, Japan, Republiken Korea, Mexikos förenta stater, Konungariket Marocko, Nya Zeeland, Republiken Singapore, Schweiziska edsförbundet och Amerikas förenta stater (12196/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till handelsavtalet om åtgärder mot varumärkesförsfalskning mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, Australien, Kanada, Japan, Republiken Korea, Mexikos förenta stater, Konungariket Marocko, Nya Zeeland, Republiken Singapore, Schweiziska edsförbundet och Amerikas förenta stater (12196/2011),

| — | med beaktande av artikel 207.4 första stycket samt artikel 218.6 andra stycket led a.v i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka Europaparlamentet har hörts av rådet (C7-0027/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 207.4 första stycket samt artikel 218.6 andra stycket led a.v i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka Europaparlamentet har hörts av rådet (C7-0027/2012),

| — | med beaktande av artiklarna 81 och 90.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 81 och 90.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för internationell handel och yttrandena från utskottet för utveckling, utskottet för industrifrågor, forskning och energi, utskottet för rättsliga frågor och utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A7-0204/2012). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för internationell handel och yttrandena från utskottet för utveckling, utskottet för industrifrågor, forskning och energi, utskottet för rättsliga frågor och utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A7-0204/2012).

| 1. | Europaparlamentet godkänner inte att avtalet ingås. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner inte att avtalet ingås.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att underrätta rådet om att avtalet inte kan ingås. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att underrätta rådet om att avtalet inte kan ingås.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Australien, Kanada, Japan, Republiken Korea, Mexikos förenta stater, Konungariket Marocko, Nya Zeeland, Republiken Singapore, Schweiziska edsförbundet och Amerikas förenta stater. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Australien, Kanada, Japan, Republiken Korea, Mexikos förenta stater, Konungariket Marocko, Nya Zeeland, Republiken Singapore, Schweiziska edsförbundet och Amerikas förenta stater.

---

| 29.11.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 349/553 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 349/553

---

Onsdagen den 4 juli 2012Direktstöd till jordbrukare (2013) ***I

P7_TA(2012)0288

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 juli 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 73/2009 vad gäller tillämpningen av direktstöd till jordbrukare avseende år 2013 (COM(2011)0630 – C7-0337/2011 – 2011/0286(COD))

2013/C 349 E/33

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2011)0630), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2011)0630),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0337/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0337/2011),

| — | med beaktande av yttrandet från utskottet för rättsliga frågor över den föreslagna rättsliga grunden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från utskottet för rättsliga frågor över den föreslagna rättsliga grunden,

| — | med beaktande av artikel 294.3 och första punkten i artikel 42 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 och första punkten i artikel 42 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 25 april 2012 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 25 april 2012 (1),

| — | med beaktande av yttrandet från Regionkommittén av den 4 maj 2012 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Regionkommittén av den 4 maj 2012 (2),

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 11 juni 2012 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 11 juni 2012 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 55 och 37 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 och 37 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling och yttrandet från budgetutskottet (A7-0163/2012). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling och yttrandet från budgetutskottet (A7-0163/2012).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 191, 29.6.2012, s. 116.

(2)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

---

Onsdagen den 4 juli 2012P7_TC1-COD(2011)0286

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 4 juli 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets Europaparlamentets och rådets förordning nr .../2012 om ändring av rådets förordning (EG) nr 73/2009 vad gäller tillämpningen av direktstöd till jordbrukare avseende år 2013

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) nr 671/2012)

---

Torsdagen den 5 juli 2012

| 29.11.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 349/555 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 349/555

---

Torsdagen den 5 juli 2012Protokollet om stadgan för Europeiska unionens domstol ***I

P7_TA(2012)0294

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 5 juli 2012 om utkastet till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av protokollet om stadgan för Europeiska unionens domstol och bilaga I till detta (02074/2011 – C7-0090/2011 – 2011/0901A(COD))

2013/C 349 E/34

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av framställningen från domstolen, som har lagts fram för Europaparlamentet och rådet (02074/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av framställningen från domstolen, som har lagts fram för Europaparlamentet och rådet (02074/2011),

| — | med beaktande av artikel 257 första och andra styckena och artikel 281 andra stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka utkastet till akt har lagts fram för parlamentet (C7-0090/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 257 första och andra styckena och artikel 281 andra stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka utkastet till akt har lagts fram för parlamentet (C7-0090/2011),

| — | med beaktande av artikel 294.3 och 294.15 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 och 294.15 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av kommissionens yttrande (COM(2011)0596), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens yttrande (COM(2011)0596),

| — | med beaktande av skrivelsen från domstolen av den 8 maj 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen från domstolen av den 8 maj 2012,

| — | med beaktande av skrivelsen från kommissionen av den 30 maj 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen från kommissionen av den 30 maj 2012,

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 31 maj 2012 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 31 maj 2012 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor och yttrandena från budgetutskottet och utskottet för konstitutionella frågor (A7-0185/2012). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor och yttrandena från budgetutskottet och utskottet för konstitutionella frågor (A7-0185/2012).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Med tanke på nytillsättningen av en del av domarna i Europeiska unionens domstol den 7 oktober 2012 och det brådskande behovet av en lösning som garanterar att personaldomstolen fungerar korrekt konstaterar Europaparlamentet att de föreslagna ändringarna av stadgan med avseende på domstolens och tribunalens organisation samt personaldomstolen måste antas utan ytterligare dröjsmål, vilket påpekades i skrivelsen av den 8 maj 2012 från ordföranden för Europeiska unionens domstol. |
| --- | --- |

2.

Med tanke på nytillsättningen av en del av domarna i Europeiska unionens domstol den 7 oktober 2012 och det brådskande behovet av en lösning som garanterar att personaldomstolen fungerar korrekt konstaterar Europaparlamentet att de föreslagna ändringarna av stadgan med avseende på domstolens och tribunalens organisation samt personaldomstolen måste antas utan ytterligare dröjsmål, vilket påpekades i skrivelsen av den 8 maj 2012 från ordföranden för Europeiska unionens domstol.

| 3. | Europaparlamentet förbehåller sig rätten att i ett senare skede granska den del av domstolens framställning som avser frågan om ledamöter av tribunalen. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet förbehåller sig rätten att i ett senare skede granska den del av domstolens framställning som avser frågan om ledamöter av tribunalen.

| 4. | Europaparlamentet föresätter sig att inom en snar framtid hålla en debatt i plenum om fördelarna med att införa en möjlighet att framföra avvikande mening vid domstolen. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet föresätter sig att inom en snar framtid hålla en debatt i plenum om fördelarna med att införa en möjlighet att framföra avvikande mening vid domstolen.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, domstolen, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, domstolen, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

Torsdagen den 5 juli 2012P7_TC1-COD(2011)0901A

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 5 juli 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr .../2012 om ändring av protokollet om stadgan för Europeiska unionens domstol och bilaga I till detta

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) nr 741/2012.)

---

| 29.11.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 349/556 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 349/556

---

Torsdagen den 5 juli 2012Tillförordnade domare i Europeiska unionens personaldomstol ***I

P7_TA(2012)0295

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 5 juli 2012 om utkastet till Europaparlamentets och rådets förordning om tillförordnade domare i Europeiska unionens personaldomstol (01923/2011 – C7-0091/2011 – 2011/0902(COD))

2013/C 349 E/35

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av den framställning från domstolen som har lagts fram för Europaparlamentet och rådet (01923/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den framställning från domstolen som har lagts fram för Europaparlamentet och rådet (01923/2011),

| — | med beaktande av artiklarna 257 och 281 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka utkastet till akt har lagts fram för parlamentet (C7-0091/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 257 och 281 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka utkastet till akt har lagts fram för parlamentet (C7-0091/2011),

| — | med beaktande av artikel 294.3 och 294.15 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 och 294.15 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av kommissionens yttrande (COM(2011)0596), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens yttrande (COM(2011)0596),

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 31 maj 2012 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 31 maj 2012 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A7-0184/2012). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A7-0184/2012).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, domstolen, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, domstolen, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

Torsdagen den 5 juli 2012P7_TC1-COD(2011)0902

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 5 juli 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr .../2012 om tillförordnade domare i Europeiska unionens personaldomstol

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) nr 979/2012.)

---

| 29.11.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 349/557 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 349/557

---

Torsdagen den 5 juli 2012Finansiellt stöd till transeuropeiska nät på transportområdet och energiområdet ***I

P7_TA(2012)0296

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 5 juli 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av beslut nr 1639/2006/EG om att upprätta ett ramprogram för konkurrenskraft och innovation (2007–2013) och av förordning (EG) nr 680/2007 om allmänna regler för gemenskapens finansiella stöd på området transeuropeiska nät på transportområdet och energiområdet (COM(2011)0659 – C7-0372/2011 – 2011/0301(COD))

2013/C 349 E/36

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2011)0659), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2011)0659),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2, 172 och 173.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0372/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2, 172 och 173.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0372/2011),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 23 februari 2012 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 23 februari 2012 (1),

| — | efter att ha hört Regionkommittén, |
| --- | --- |

—

efter att ha hört Regionkommittén,

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 30 maj 2012 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 30 maj 2012 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet och yttrandena från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och utskottet för transport och turism (A7-0150/2012). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet och yttrandena från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och utskottet för transport och turism (A7-0150/2012).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 143, 22.5.2012, s. 134.

---

Torsdagen den 5 juli 2012P7_TC1-COD(2011)0301

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 5 juli 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2012 om ändring av beslut nr 1639/2006/EG om att upprätta ett ramprogram för konkurrenskraft och innovation (2007–2013) och av förordning (EG) nr 680/2007 om allmänna regler för gemenskapens finansiella stöd på området transeuropeiska nät på transportområdet och energiområdet

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) nr 670/2012.)

---

| 29.11.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 349/558 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 349/558

---

Torsdagen den 5 juli 2012Förslag till ändringsbudget nr 3/2012: överskott från budgetåret 2011

P7_TA(2012)0297

Europaparlamentets resolution av den 5 juli 2012 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 3/2012 för budgetåret 2012, avsnitt III – kommissionen (11113/2012 – C7-0147/2012 – 2012/2071(BUD))

2013/C 349 E/37

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artiklarna 310 och 314 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och artikel 106a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 310 och 314 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och artikel 106a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen

| — | med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (1), särskilt artiklarna 15, 37 och 38, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (1), särskilt artiklarna 15, 37 och 38,

| — | med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2012, slutgiltigt antagen den 1 december 2011 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2012, slutgiltigt antagen den 1 december 2011 (2),

| — | med beaktande av rådets ståndpunkt angående begäran om överföring DEC 9/2012, antagen den 7 juni 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets ståndpunkt angående begäran om överföring DEC 9/2012, antagen den 7 juni 2012,

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (3),

| — | med beaktande av det förslag till Europeiska unionens ändringsbudget nr 3/2012 för budgetåret 2012 som kommissionen lade fram den 16 april 2012 (COM(2012)0181), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det förslag till Europeiska unionens ändringsbudget nr 3/2012 för budgetåret 2012 som kommissionen lade fram den 16 april 2012 (COM(2012)0181),

| — | med beaktande av rådets ståndpunkt om förslaget till ändringsbudget nr 3/2012 som rådet antog den 11 juni 2012 (11113/2012 – C7-0147/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets ståndpunkt om förslaget till ändringsbudget nr 3/2012 som rådet antog den 11 juni 2012 (11113/2012 – C7-0147/2012),

| — | med beaktande av kommissionens förslag av den 22 december 2010 om förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om finansiella bestämmelser för unionens årliga budget (COM(2010)0815), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag av den 22 december 2010 om förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om finansiella bestämmelser för unionens årliga budget (COM(2010)0815),

| — | med beaktande av artikel 75b och 75 e i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 75b och 75 e i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A7-0206/2012), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A7-0206/2012), och av följande skäl:

| A. | Förslaget till ändringsbudget nr 3/2012 syftar till att i budgeten för 2012 införa överskottet från budgetåret 2011, vilket uppgår till 1 496 968 014 EUR. |
| --- | --- |

A.

Förslaget till ändringsbudget nr 3/2012 syftar till att i budgeten för 2012 införa överskottet från budgetåret 2011, vilket uppgår till 1 496 968 014 EUR.

| B. | Detta överskott utgörs i huvudsak av lägre utgifter än förutsett på 0,73 miljarder EUR (730 000 000 EUR), ett positivt inkomstutfall på över 0,67 miljarder EUR samt en positiv växelkursskillnad på 0,1 miljarder EUR. |
| --- | --- |

B.

Detta överskott utgörs i huvudsak av lägre utgifter än förutsett på 0,73 miljarder EUR (730 000 000 EUR), ett positivt inkomstutfall på över 0,67 miljarder EUR samt en positiv växelkursskillnad på 0,1 miljarder EUR.

| C. | Den största delen av inkomsterna (0,45 miljarder EUR av 0,67 miljarder EUR) kommer från bötesbelopp och dröjsmålsräntor. |
| --- | --- |

C.

Den största delen av inkomsterna (0,45 miljarder EUR av 0,67 miljarder EUR) kommer från bötesbelopp och dröjsmålsräntor.

| D. | Underutnyttjandet av utgifterna som avser budgetanslag för 2011 till ett belopp av 0,56 miljarder EUR och överföringar från 2010 till ett belopp av 0,17 miljarder EUR beror inte på svårigheter att utnyttja medlen eller på dålig förvaltning, utan på gällande regler för anpassning av fördelningen av betalningsbemyndigandena i linje med behoven, särskilt under budgetårets sista veckor. |
| --- | --- |

D.

Underutnyttjandet av utgifterna som avser budgetanslag för 2011 till ett belopp av 0,56 miljarder EUR och överföringar från 2010 till ett belopp av 0,17 miljarder EUR beror inte på svårigheter att utnyttja medlen eller på dålig förvaltning, utan på gällande regler för anpassning av fördelningen av betalningsbemyndigandena i linje med behoven, särskilt under budgetårets sista veckor.

| E. | Tvärtom pekar alla indikatorer som finns i år på en brist på betalningsbemyndiganden på många av de områden som får EU-stöd. Detta beror särskilt på att budgetmyndigheten 2011, för andra året i följd, minskade 2012 års nivå för betalningsbemyndigandena i unionens budget med mer än 3 miljarder EUR, bland annat för forsknings- och sammanhållningspolitiken, jämfört med kommissionens ursprungliga beräkningar. |
| --- | --- |

E.

Tvärtom pekar alla indikatorer som finns i år på en brist på betalningsbemyndiganden på många av de områden som får EU-stöd. Detta beror särskilt på att budgetmyndigheten 2011, för andra året i följd, minskade 2012 års nivå för betalningsbemyndigandena i unionens budget med mer än 3 miljarder EUR, bland annat för forsknings- och sammanhållningspolitiken, jämfört med kommissionens ursprungliga beräkningar.

| F. | I sin ståndpunkt angående begäran om överföring DEC 9/2012 gjorde rådet en drastisk nedskärning av de betalningsbemyndiganden som fördes över till forskningsområdet, där ett akut behov av betalningar har rapporterats för att uppfylla tidigare åtaganden, men omprövar nu slutligen sin ståndpunkt i samband med begäran om överföring DEC 19/2012. |
| --- | --- |

F.

I sin ståndpunkt angående begäran om överföring DEC 9/2012 gjorde rådet en drastisk nedskärning av de betalningsbemyndiganden som fördes över till forskningsområdet, där ett akut behov av betalningar har rapporterats för att uppfylla tidigare åtaganden, men omprövar nu slutligen sin ståndpunkt i samband med begäran om överföring DEC 19/2012.

| G. | Enligt artikel 15 i budgetförordningen ska eventuella avvikelser från beräkningarna tas upp i unionens budget för nästföljande budgetår i en ändringsbudget som uteslutande behandlar dessa avvikelser. |
| --- | --- |

G.

Enligt artikel 15 i budgetförordningen ska eventuella avvikelser från beräkningarna tas upp i unionens budget för nästföljande budgetår i en ändringsbudget som uteslutande behandlar dessa avvikelser.

| 1. | Europaparlamentet noterar förslaget till ändringsbudget nr 3/2012 som uteslutande handlar om införandet i budgeten av överskottet för 2011, i enlighet med artikel 15 i budgetförordningen. Parlamentet understryker att det i den sistnämnda lämnas ett visst handlingsutrymme med avseende på överskottets användning. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet noterar förslaget till ändringsbudget nr 3/2012 som uteslutande handlar om införandet i budgeten av överskottet för 2011, i enlighet med artikel 15 i budgetförordningen. Parlamentet understryker att det i den sistnämnda lämnas ett visst handlingsutrymme med avseende på överskottets användning.

| 2. | Europaparlamentet noterar att detta överskott i huvudsak utgörs av ett underutnyttjande av utgifter på 0,73 miljarder EUR, ett positivt inkomstutfall på över 0,67 miljarder EUR samt en positiv växelkursskillnad på 0,1 miljarder EUR. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet noterar att detta överskott i huvudsak utgörs av ett underutnyttjande av utgifter på 0,73 miljarder EUR, ett positivt inkomstutfall på över 0,67 miljarder EUR samt en positiv växelkursskillnad på 0,1 miljarder EUR.

| 3. | Europaparlamentet betonar att underutnyttjandet av utgifter (0,73 miljarder EUR) inte beror på svårigheter att utnyttja medlen eller på dålig förvaltning, utan på gällande regler för anpassning av fördelningen av betalningarna i linje med behoven. Parlamentet anser därför att detta överskott bör behandlas på annat sätt än den del av överskottet som härrör från variationer i inkomsterna. Parlamentet understryker dessutom att en stor del av detta underutnyttjande är ett resultat av rådets beslut att inte anta den löne- och pensionsjustering som föreskrivs i tjänsteföreskrifterna. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet betonar att underutnyttjandet av utgifter (0,73 miljarder EUR) inte beror på svårigheter att utnyttja medlen eller på dålig förvaltning, utan på gällande regler för anpassning av fördelningen av betalningarna i linje med behoven. Parlamentet anser därför att detta överskott bör behandlas på annat sätt än den del av överskottet som härrör från variationer i inkomsterna. Parlamentet understryker dessutom att en stor del av detta underutnyttjande är ett resultat av rådets beslut att inte anta den löne- och pensionsjustering som föreskrivs i tjänsteföreskrifterna.

| 4. | Europaparlamentet beklagar att rådet, trots bestämmelserna i artikel 310.5 i EUF-fördraget om sund ekonomisk förvaltning och det gemensamma uttalandet om betalningsbemyndiganden som alla tre institutionerna kom överens om inom ramen för 2012 års budgetförfarande, ursprungligen beslutade att minska nivån på den begärda överföringen DEC 9/2012 på 485 miljoner EUR med två tredjedelar från underutnyttjade projekt på energiområdet till stöd för ekonomisk återhämtning för att i stället förstärka anslagen under tre budgetposter under sjunde ramprogrammet – Samarbete. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet beklagar att rådet, trots bestämmelserna i artikel 310.5 i EUF-fördraget om sund ekonomisk förvaltning och det gemensamma uttalandet om betalningsbemyndiganden som alla tre institutionerna kom överens om inom ramen för 2012 års budgetförfarande, ursprungligen beslutade att minska nivån på den begärda överföringen DEC 9/2012 på 485 miljoner EUR med två tredjedelar från underutnyttjade projekt på energiområdet till stöd för ekonomisk återhämtning för att i stället förstärka anslagen under tre budgetposter under sjunde ramprogrammet – Samarbete.

| 5. | Europaparlamentet understryker att detta på ett konstlat sätt skulle ha ökat underutnyttjandet av 2012 års betalningar och skulle därmed öka 2012 års överskott, när alla indikatorer som finns redan pekar på en brist på betalningar i år på forskningsområdet och på andra områden som får EU-stöd. Parlamentet välkomnar därför att rådet omprövat sin ståndpunkt genom att anta begäran om överföring DEC 19/2012. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet understryker att detta på ett konstlat sätt skulle ha ökat underutnyttjandet av 2012 års betalningar och skulle därmed öka 2012 års överskott, när alla indikatorer som finns redan pekar på en brist på betalningar i år på forskningsområdet och på andra områden som får EU-stöd. Parlamentet välkomnar därför att rådet omprövat sin ståndpunkt genom att anta begäran om överföring DEC 19/2012.

| 6. | Europaparlamentet godkänner utan ändringar rådets ståndpunkt om förslaget till ändringsbudget nr 3/2012. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet godkänner utan ändringar rådets ståndpunkt om förslaget till ändringsbudget nr 3/2012.

| 7. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att förklara ändringsbudget nr 3/2012 slutgiltigt antagen och att se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att förklara ändringsbudget nr 3/2012 slutgiltigt antagen och att se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 8. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till de nationella parlamenten.

---

(1)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

(2)  EUT L 56, 29.2.2012.

(3)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

---