# Službeni list C 5/2014

| | ISSN 1977-1088
  doi:10.3000/19771088.C_2014.005.hrv |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 5 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | 579. siječnja 2014. |

ISSN 1977-1088

doi:10.3000/19771088.C_2014.005.hrv

Službeni list

Europske unije

C 5

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

579. siječnja 2014.

---

| Obavijest br. | Sadržaj | Stranica |
| --- | --- | --- |
| | I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja |
| | PREPORUKE |
| | Europska središnja banka |
| 2014/C 005/01 | Preporuka Europske Središnje Banke od 28. studenoga 2013. o statistici platnog prometa (ESB/2013/44) | 1 |

Obavijest br.

Sadržaj

Stranica

I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja

PREPORUKE

Europska središnja banka

2014/C 005/01

Preporuka Europske Središnje Banke od 28. studenoga 2013. o statistici platnog prometa (ESB/2013/44)

1

| | II.   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2014/C 005/02 | Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet COMP/M.7003 – DLG/Team) (
  1
  ) | 2 |

II.   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2014/C 005/02

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet COMP/M.7003 – DLG/Team) (
  1
  )

1

2

| | IV.   Obavijesti |
| --- | --- |
| | OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2014/C 005/03 | Tečajna lista eura | 3 |

IV.   Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2014/C 005/03

Tečajna lista eura

3

| | V.   Objave |
| --- | --- |
| | POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA |
| | Europska komisija |
| 2014/C 005/04 | Prethodna prijava koncentracije (Predmet COMP/M.7098 – Sales & Solutions/Verbund/JV) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  ) | 4 |
| | DRUGI AKTI |
| | Europska komisija |
| 2014/C 005/05 | Objava zahtjeva za izmjenu u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode | 6 |

V.   Objave

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

2014/C 005/04

Prethodna prijava koncentracije (Predmet COMP/M.7098 – Sales & Solutions/Verbund/JV) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  )

1

4

DRUGI AKTI

Europska komisija

2014/C 005/05

Objava zahtjeva za izmjenu u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

6

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP |

---

(1)   Tekst značajan za EGP

1

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

I. Rezolucije, preporuke i mišljenja

PREPORUKE

Europska središnja banka

| 9.1.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 5/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.1.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 5/1

---

PREPORUKA EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE

od 28. studenoga 2013.

o statistici platnog prometa

(ESB/2013/44)

2014/C 5/01

UPRAVNO VIJEĆE EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE,

uzimajući u obzir Statut Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, a posebno njegov članak 5. stavak 1. i treću alineju članka 34. stavka 1.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 2533/98 od 23. studenoga 1998. o prikupljanju statističkih podataka od strane Europske središnje banke (1), a posebno njezin članak 8. stavak 5.,

budući da:

| (1) | Članak 2. stavak 1. Uredbe (EZ) br. 2533/98 propisuje da se statistički podaci mogu prikupljati u području statistike platnog prometa i statistike platnih sustava. Uredbom (EU) br. 1409/2013 Europske središnje banke (ESB/2013/43) (2) ESB je utvrdio okvir, potreban za ispunjenje njegovih zadaća, za prikupljanje statistike platnog prometa od pružatelja usluga platnog prometa, izdavatelja elektroničkog novca i upravitelja sustava platnog prometa. Ovi podaci su neophodni za utvrđivanje i praćenje događaja na tržištima plaćanja unutar država članica i za pružanje pomoći u promicanju nesmetanog funkcioniranja platnih sustava. |
| --- | --- |

(1)

Članak 2. stavak 1. Uredbe (EZ) br. 2533/98 propisuje da se statistički podaci mogu prikupljati u području statistike platnog prometa i statistike platnih sustava. Uredbom (EU) br. 1409/2013 Europske središnje banke (ESB/2013/43) (2) ESB je utvrdio okvir, potreban za ispunjenje njegovih zadaća, za prikupljanje statistike platnog prometa od pružatelja usluga platnog prometa, izdavatelja elektroničkog novca i upravitelja sustava platnog prometa. Ovi podaci su neophodni za utvrđivanje i praćenje događaja na tržištima plaćanja unutar država članica i za pružanje pomoći u promicanju nesmetanog funkcioniranja platnih sustava.

| (2) | Nacionalne središnje banke država članica čija valuta nije euro i koje sudjeluju u okviru za prikupljanje statistike platnog prometa trebale bi međusobno surađivati, surađivati s nacionalnim središnjim bankama država članica čija je valuta euro te surađivati s ESB-om kod primjene ovog okvira u skladu s Uredbom (EU) br. 1409/2013 (ESB/2013/43), |
| --- | --- |

(2)

Nacionalne središnje banke država članica čija valuta nije euro i koje sudjeluju u okviru za prikupljanje statistike platnog prometa trebale bi međusobno surađivati, surađivati s nacionalnim središnjim bankama država članica čija je valuta euro te surađivati s ESB-om kod primjene ovog okvira u skladu s Uredbom (EU) br. 1409/2013 (ESB/2013/43),

DONIJELO JE OVU PREPORUKU:

I.   Definicije

Za potrebe ove preporuke, pojmovi „pružatelji usluga platnog prometa”, „izdavatelji elektroničkog novca” i upravitelji sustava platnog prometa imaju isto značenje kako je određeno u Uredbi (EU) br. 1409/2013 (ESB/2013/43).

II.   Dostavljanje statističkih podataka

Adresati ove preporuke trebali bi primjenjivati odredbe upućene nacionalnim središnjim bankama sadržane u Uredbi (EU) br. 1409/2013 (ESB/2013/43).

III.   Završna odredba

Ova je preporuka upućena, u mjeri u kojoj je primjenjiva, nacionalnim središnjim bankama država članica čija valuta nije euro, koje sudjeluju u okviru za prikupljanje statistike platnog prometa unutar ESSB-a, utvrđenog Uredbom (EU) br. 1409/2013 (ECB/2013/43).

Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 28. studenoga 2013.

Predsjednik ESB-a

Mario DRAGHI

---

(1)  SL L 318, 27.11.1998., str. 8.

1

(2)  Uredba (EU) br. 1409/2013 Europske središnje banke od 28. studenoga 2013. o statistici platnog prometa (ESB/2013/43) (SL L 352, 24.12.2013., str. 18.).

2

---

II. Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 9.1.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 5/2 |
| --- | --- | --- | --- |

9.1.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 5/2

---

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji

(Predmet COMP/M.7003 – DLG/Team)

(Tekst značajan za EGP)

2014/C 5/02

Dana 3. siječnja 2014. Komisija je donijela odluku da se ne protivi prethodno spomenutoj prijavljenoj koncentraciji te je ocijenila da je ona sukladna s unutarnjim tržištem. Odluka se temelji na članku 6. stavku 1. točki (b) Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004. Puni tekst odluke dostupan je samo na engleskom jeziku, a objavit će se nakon što se iz njega uklone sve moguće poslovne tajne. Odluka će biti dostupna:

| — | na web-mjestu Komisije posvećenom tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru. |
| --- | --- |

—

na web-mjestu Komisije posvećenom tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru.

| — | u elektroničkom obliku na web-mjestu EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) pod brojem dokumenta 32014M7003. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu. |
| --- | --- |

—

u elektroničkom obliku na web-mjestu EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) pod brojem dokumenta 32014M7003. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu.

---

IV. Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 9.1.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 5/3 |
| --- | --- | --- | --- |

9.1.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 5/3

---

Tečajna lista eura (1)

8. siječnja 2014.

2014/C 5/03

1 euro =

| | Valuta | Tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | američki dolar | 1,3594 |
| JPY | japanski jen | 142,33 |
| DKK | danska kruna | 7,4605 |
| GBP | funta sterlinga | 0,82770 |
| SEK | švedska kruna | 8,8964 |
| CHF | švicarski franak | 1,2383 |
| ISK | islandska kruna | |
| NOK | norveška kruna | 8,4110 |
| BGN | bugarski lev | 1,9558 |
| CZK | češka kruna | 27,448 |
| HUF | mađarska forinta | 300,35 |
| LTL | litavski litas | 3,4528 |
| PLN | poljski zlot | 4,1767 |
| RON | rumunjski novi leu | 4,4926 |
| TRY | turska lira | 2,9581 |
| AUD | australski dolar | 1,5212 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4692 |
| HKD | hongkonški dolar | 10,5416 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,6373 |
| SGD | singapurski dolar | 1,7262 |
| KRW | južnokorejski von | 1 450,38 |
| ZAR | južnoafrički rand | 14,4990 |
| CNY | kineski renminbi-juan | 8,2249 |
| HRK | hrvatska kuna | 7,6290 |
| IDR | indonezijska rupija | 16 371,55 |
| MYR | malezijski ringit | 4,4526 |
| PHP | filipinski pezo | 60,723 |
| RUB | ruski rubalj | 45,0019 |
| THB | tajlandski baht | 44,906 |
| BRL | brazilski real | 3,2246 |
| MXN | meksički pezo | 17,7055 |
| INR | indijska rupija | 84,3200 |

Valuta

Tečaj

USD

američki dolar

1,3594

JPY

japanski jen

142,33

DKK

danska kruna

7,4605

GBP

funta sterlinga

0,82770

SEK

švedska kruna

8,8964

CHF

švicarski franak

1,2383

ISK

islandska kruna

NOK

norveška kruna

8,4110

BGN

bugarski lev

1,9558

CZK

češka kruna

27,448

HUF

mađarska forinta

300,35

LTL

litavski litas

3,4528

PLN

poljski zlot

4,1767

RON

rumunjski novi leu

4,4926

TRY

turska lira

2,9581

AUD

australski dolar

1,5212

CAD

kanadski dolar

1,4692

HKD

hongkonški dolar

10,5416

NZD

novozelandski dolar

1,6373

SGD

singapurski dolar

1,7262

KRW

južnokorejski von

1 450,38

ZAR

južnoafrički rand

14,4990

CNY

kineski renminbi-juan

8,2249

HRK

hrvatska kuna

7,6290

IDR

indonezijska rupija

16 371,55

MYR

malezijski ringit

4,4526

PHP

filipinski pezo

60,723

RUB

ruski rubalj

45,0019

THB

tajlandski baht

44,906

BRL

brazilski real

3,2246

MXN

meksički pezo

17,7055

INR

indijska rupija

84,3200

---

(1)  Izvor: referentna tečajna lista koju objavljuje ESB.

---

V. Objave

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

| 9.1.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 5/4 |
| --- | --- | --- | --- |

9.1.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 5/4

---

Prethodna prijava koncentracije

(Predmet COMP/M.7098 – Sales & Solutions/Verbund/JV)

Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka

(Tekst značajan za EGP)

2014/C 5/04

| 1. | Dana 23. prosinca 2013. Komisija zaprimila je prijavu predložene koncentracije u skladu s člankom 4. Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1) u kojoj se navodi da poduzetnici Sales & Solutions GmbH („SSG”, Njemačka) i Verbund AG („Verbund”, Austrija) kupnjom udjela stječu, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) Uredbe o koncentracijama, zajedničku kontrolu nad novoosnovanim zajedničkim pothvatom („JV”, Njemačka). |
| --- | --- |

1.

Dana 23. prosinca 2013. Komisija zaprimila je prijavu predložene koncentracije u skladu s člankom 4. Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1) u kojoj se navodi da poduzetnici Sales & Solutions GmbH („SSG”, Njemačka) i Verbund AG („Verbund”, Austrija) kupnjom udjela stječu, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) Uredbe o koncentracijama, zajedničku kontrolu nad novoosnovanim zajedničkim pothvatom („JV”, Njemačka).

| 2. | Poslovne djelatnosti dotičnih poduzetnika su sljedeće:






  — | SSG je društvo-kći u potpunom vlasništvu poduzetnika EnBW Energie Baden-Württemberg AG. Aktivan je u području prodaje električne energije, plina, daljinskog grijanja i pružanja usluga povezanih s energijom većim industrijskim potrošačima i preprodavačima u Njemačkoj, |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne djelatnosti dotičnih poduzetnika su sljedeće:

—

SSG je društvo-kći u potpunom vlasništvu poduzetnika EnBW Energie Baden-Württemberg AG. Aktivan je u području prodaje električne energije, plina, daljinskog grijanja i pružanja usluga povezanih s energijom većim industrijskim potrošačima i preprodavačima u Njemačkoj,

| — | Verbund je aktivan u čitavom vrijednosnom lancu sektora električne energije, osobito, ali ne isključivo, u Austriji i Njemačkoj, |
| --- | --- |

—

Verbund je aktivan u čitavom vrijednosnom lancu sektora električne energije, osobito, ali ne isključivo, u Austriji i Njemačkoj,

| — | Zajednički pothvat bavit će se prodajom električne energije iz obnovljivih izvora energije i usluga povezanih s energijom, a u kasnijoj fazi moguća je i prodaja prirodnog plina i bioplina preprodavačima te velikim i industrijskim potrošačima u Njemačkoj. |
| --- | --- |

—

Zajednički pothvat bavit će se prodajom električne energije iz obnovljivih izvora energije i usluga povezanih s energijom, a u kasnijoj fazi moguća je i prodaja prirodnog plina i bioplina preprodavačima te velikim i industrijskim potrošačima u Njemačkoj.

| 3. | Slijedom preliminarnog ispitivanja Komisija ocjenjuje da bi prijavljena transakcija mogla biti obuhvaćena područjem primjene Uredbe o koncentracijama. Međutim, odgađa se donošenje konačne odluke. U skladu s Obavijesti Komisije o pojednostavnjenom postupku za postupanje s određenim koncentracijama u okviru Uredbe o koncentracijama (2) treba napomenuti da je ovaj predmet primjeren za primjenu postupka iz Obavijesti. |
| --- | --- |

3.

Slijedom preliminarnog ispitivanja Komisija ocjenjuje da bi prijavljena transakcija mogla biti obuhvaćena područjem primjene Uredbe o koncentracijama. Međutim, odgađa se donošenje konačne odluke. U skladu s Obavijesti Komisije o pojednostavnjenom postupku za postupanje s određenim koncentracijama u okviru Uredbe o koncentracijama (2) treba napomenuti da je ovaj predmet primjeren za primjenu postupka iz Obavijesti.

| 4. | Komisija poziva zainteresirane treće osobe da joj podnesu moguća očitovanja o predloženoj koncentraciji.
  Očitovanja se moraju dostaviti Komisiji najkasnije 10 dana od datuma ove objave. Očitovanja se mogu poslati Komisiji telefaksom (+32 22964301), porukom e-pošte na COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ili poštom, pri čemu je potrebno naznačiti referentni broj COMP/M.7098 – Sales & Solutions/Verbund/JV, na sljedeću adresu:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija poziva zainteresirane treće osobe da joj podnesu moguća očitovanja o predloženoj koncentraciji.

Očitovanja se moraju dostaviti Komisiji najkasnije 10 dana od datuma ove objave. Očitovanja se mogu poslati Komisiji telefaksom (+32 22964301), porukom e-pošte na COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ili poštom, pri čemu je potrebno naznačiti referentni broj COMP/M.7098 – Sales & Solutions/Verbund/JV, na sljedeću adresu:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

(2)  SL C 56, 5.3.2005., str. 32. („Obavijest o pojednostavnjenom postupku”).

---

DRUGI AKTI

Europska komisija

| 9.1.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 5/6 |
| --- | --- | --- | --- |

9.1.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 5/6

---

Objava zahtjeva za izmjenu u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

2014/C 5/05

Ova je objava temelj za podnošenje prigovora na zahtjev u skladu s člankom 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (1).

ZAHTJEV ZA IZMJENU

UREDBA VIJEĆA (EZ) br. 510/2006

o zaštiti oznaka zemljopisnog podrijetla i oznaka izvornosti poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda
   (2)

ZAHTJEV ZA IZMJENU U SKLADU S ČLANKOM 9.

„BLEU DE GEX HAUT-JURA”/„BLEU DE SEPTMONCEL”

EZ br.: FR-PDO-0217-0941-24.01.2012

ZOZP ( ) ZOI ( X )

1.   Točka specifikacije proizvoda na koju se primjenjuje izmjena

| — |  | Naziv proizvoda |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Opis proizvoda |
| — |  | Zemljopisno područje |
| — | ☒ | Dokaz o podrijetlu |
| — | ☒ | Način proizvodnje |
| — | ☒ | Povezanost |
| — | ☒ | Označivanje |
| — | ☒ | Nacionalni zahtjevi |
| — | ☒ | Ostalo (upućivanje na podatke o skupini i nadzornim tijelima) |

—



Naziv proizvoda

—

☒

Opis proizvoda

—



Zemljopisno područje

—

☒

Dokaz o podrijetlu

—

☒

Način proizvodnje

—

☒

Povezanost

—

☒

Označivanje

—

☒

Nacionalni zahtjevi

—

☒

Ostalo (upućivanje na podatke o skupini i nadzornim tijelima)

2.   Vrsta izmjene

| — | ☒ | Izmjena jedinstvenog dokumenta ili sažetka |
| --- | --- | --- |
| — |  | Izmjena specifikacije registriranog ZOI-ja ili ZOZP-a za koju nisu objavljeni ni jedinstveni dokument ni sažetak |
| — |  | Izmjena specifikacije koja ne uključuje nikakve izmjene objavljenog jedinstvenog dokumenta (članak 9. stavak 3. Uredbe (EZ) br. 510/2006) |
| — |  | Privremena izmjena specifikacije zbog obveznih sanitarnih i fitosanitarnih mjera koje su uvela nadležna tijela javne uprave (članak 9. stavak 4. Uredbe (EZ) br. 510/2006) |

—

☒

Izmjena jedinstvenog dokumenta ili sažetka

—



Izmjena specifikacije registriranog ZOI-ja ili ZOZP-a za koju nisu objavljeni ni jedinstveni dokument ni sažetak

—



Izmjena specifikacije koja ne uključuje nikakve izmjene objavljenog jedinstvenog dokumenta (članak 9. stavak 3. Uredbe (EZ) br. 510/2006)

—



Privremena izmjena specifikacije zbog obveznih sanitarnih i fitosanitarnih mjera koje su uvela nadležna tijela javne uprave (članak 9. stavak 4. Uredbe (EZ) br. 510/2006)

3.   Izmjena (Izmjene)

3.1.   Izmjena točke 2. „Opis proizvoda”

Sirovina:

Umjesto „sir od kravljeg mlijeka” treba stajati: „sir dobiven isključivo od sirovog kravljeg mlijeka”.

Organoleptička svojstva:

Analizirani su svi deskriptori sira radi boljeg opisivanja činjenica o proizvodu:

| — | Kod oblika koluta sira izraz „blago zaobljenog ruba” zamjenjuje se sljedećim: „jasno zaobljenih uglova između stranica i ruba”, što bolje opisuje tradicionalni oblik ovog sira, |
| --- | --- |

—

Kod oblika koluta sira izraz „blago zaobljenog ruba” zamjenjuje se sljedećim: „jasno zaobljenih uglova između stranica i ruba”, što bolje opisuje tradicionalni oblik ovog sira,

| — | Težina jednog sira mijenja se sa „6,5 do 8,5 kilograma” na „6 do 9 kilograma”. Sirevi težine 6 kg i oni težine 9 kg zadržavaju karakteristike sira „Bleu de Gex Haut-Jura”/„Bleu de Septmoncel”, uključujući i raspodjelu plave plijesni. Ta se raznolikost djelomično objašnjava razlikama u mlijeku tijekom cijele godine, činjenicom da je gruš vrlo prozračan pa je teško vrednovati ili izmjeriti njegovu gustoću te osobito zato što je nemoguće normirati ručno kalupljenje, |
| --- | --- |

—

Težina jednog sira mijenja se sa „6,5 do 8,5 kilograma” na „6 do 9 kilograma”. Sirevi težine 6 kg i oni težine 9 kg zadržavaju karakteristike sira „Bleu de Gex Haut-Jura”/„Bleu de Septmoncel”, uključujući i raspodjelu plave plijesni. Ta se raznolikost djelomično objašnjava razlikama u mlijeku tijekom cijele godine, činjenicom da je gruš vrlo prozračan pa je teško vrednovati ili izmjeriti njegovu gustoću te osobito zato što je nemoguće normirati ručno kalupljenje,

| — | Izraz „izrađen u kalupu promjera 36 centimetara” zamjenjuje se izrazom „i promjera od 31 do 35 centimetara u trenutku stavljanja na tržište” koji opisuje zreli sir, |
| --- | --- |

—

Izraz „izrađen u kalupu promjera 36 centimetara” zamjenjuje se izrazom „i promjera od 31 do 35 centimetara u trenutku stavljanja na tržište” koji opisuje zreli sir,

| — | Opis kore dopunjuje se izrazom „do smećkaste. Na kori su vidljivi otisci krpe, a mogući su i tragovi nabora krpe”, |
| --- | --- |

—

Opis kore dopunjuje se izrazom „do smećkaste. Na kori su vidljivi otisci krpe, a mogući su i tragovi nabora krpe”,

| — | Opis tijesta dopunjuje se izrazom: „s blagom očicom”, |
| --- | --- |

—

Opis tijesta dopunjuje se izrazom: „s blagom očicom”,

| — | U opisu plemenite plijesni izraz „ravnomjerno raspoređene u cijeloj masi” zamjenjuje se sljedećim: „Na kriški sira ravnomjerno su raspoređena plava područja, područja proteolize (žut izgled) i mogući kredasti dijelovi (bijeli i suhi). Mogu se pojaviti tragovi uboda koji se mogu povezati s razvojem plave ili bijele plijesni”, što je preciznije. |
| --- | --- |

—

U opisu plemenite plijesni izraz „ravnomjerno raspoređene u cijeloj masi” zamjenjuje se sljedećim: „Na kriški sira ravnomjerno su raspoređena plava područja, područja proteolize (žut izgled) i mogući kredasti dijelovi (bijeli i suhi). Mogu se pojaviti tragovi uboda koji se mogu povezati s razvojem plave ili bijele plijesni”, što je preciznije.

Analitičke osobine:

Umjesto „do 50 posto masne u suhoj tvari (potonje ne smije biti manje od 52 %)”, treba stajati „poslije potpunog odvajanja sirutke sadržaj masne tvari u siru ne smije biti manji od 50 %, a udio suhe tvari manji od 52 %”. Tom se izmjenom ne mijenja sastav proizvoda.

Najmanji udio soli premješta se iz poglavlja „Način proizvodnje proizvoda” u poglavlje „Opis proizvoda”, koje bolje odgovara tom analitičkom kriteriju.

3.2.   Izmjena točke 4. „Podaci koji dokazuju podrijetlo proizvoda iz zemljopisnog područja”

U skladu s razvojem nacionalnih zakona i propisa, rubrika „Podaci koji dokazuju podrijetlo proizvoda iz zemljopisnog područja” pročišćen je i objedinjuje osobito obveze prijavljivanja i vođenja registara u pogledu sljedivosti proizvoda i praćenja uvjeta proizvodnje.

Te su izmjene povezane s reformom sustava nadzora zaštićenih oznaka podrijetla koja je uvedena Zakonom br. 2006-1547 od 7. prosinca 2006. o vrednovanju poljoprivrednih, šumskih ili prehrambenih te morskih proizvoda. Posebno valja napomenuti da su uvrštene odredbe o akreditaciji poslovnih subjekata kako bi se priznala njihova sposobnost udovoljavanja uvjetima specifikacije one oznake kojom se žele koristiti. Kontrola specifikacije oznake izvornosti organizirana je u skladu s planom kontrole koji je izradilo inspekcijsko tijelo.

Usto, ta je rubrika upotpunjena s nekoliko odredbi o registrima i deklaracijama kojima se jamči sljedivost sireva.

3.3.   Izmjena točke 5. „Način proizvodnje”

5.   Proizvodnja mlijeka

5.1.   Pasmine

Dodaje se „pasminski tip 46 ili 35” kako bi se olakšao nadzor.

Dopuštaju se i „krave nastale križanjem tih dviju pasmina s rodovnicima”. Povijesno lokalno podrijetlo imaju obje čiste pasmine i njihov križanac. Križanje nema vidljivog utjecaja na posebnost proizvoda.

5.2.   Vođenje pašnjaka i gnojidba

Dodaje se ograničenje mineralne dušične gnojidbe kako bi se očuvala cvjetna raznolikost pašnjaka: „Razastiranje mineralnog gnojiva može se obaviti tek poslije prve sjenokoše, a količina je ograničena na 35 jedinica dušika po hektaru”.

U istu se svrhu određuju ponovne sjetve pašnjaka: „Vodeći računa o utjecaju bioraznolikosti pašnjaka na bogatstvo proizvoda, ponovno se sije mješavina koja se sastoji od barem jedne trave i jedne mahunarke, i obuhvaća barem četiri vrste”.

Isto se odnosi i na organsku gnojidbu: „Od organskih gnojiva dopušteni su samo: gnoj, gnojovka, gnojnica, kompost od zelenog otpada gospodarstva, poljoprivredni ko-kompost ,od stajskog gnoja i zelenog otpada’, stabilizirani mulj iz uređaja za pročišćavanje vode koji potječu iz zemljopisnog područja oznake izvornosti ,Bleu de Gex Haut-Jura’ ili ,Bleu de Septmoncel’. Zabranjuju se gnojiva proizašla od životinja koje se hrane silažom. Mulj iz uređaja za pročišćavanje vode ne razastire se u razdoblju od 15. lipnja do 15. rujna. Zabranjuje se svako korištenje travnjaka (pašnjaka i sjenokoša) najmanje 4 tjedna nakon razastiranja organskog gnojiva.”

5.3.   Hranidba mliječnih krava

Kako bi se ojačala povezanost proizvoda i zemlje ispaša je obvezna: „Mliječne krave pasu nakon topljenja snijega i čim to dopusti nosivost tla, onoliko dugo koliko dopuste klimatski uvjeti, nosivost i prisutnost trave. Moraju se registrirati datumi stavljanja na pašu i u staju”.

Kako bi se održala povezanost sa zemljom koncentrati su ograničeni: „Unos koncentrata u prehranu mliječnih krava (uključujući unos dehidriranog bilja) ograničava se u prosjeku po stadu na 1 800 kilograma po mliječnoj kravi godišnje.” i „U prehrani mliječnih krava zabranjuje se: krmivo koje nepovoljno utječe na miris i okus mlijeka kao što su: poriluk, kupus, uljana repica, raštika, bijela repa, listovi repe, slama tretirana amonijakom, podjela sirutke, osim ako se ona ne proizvodi na gospodarstvu”.

Iz istog razloga određena je hranidba svježom krmom: „U slučaju rizika od osiromašenja tla, ili nedovoljnog unosa hrane ispašom, dopušta se jedan dodatak svježeg krmiva u samo jednom obroku dnevno, tako da obrok dobiven pašom predstavlja najmanje polovicu svakodnevnog obroka grubog krmiva. U tom slučaju ispravno ubrano zeleno krmivo mora se dovesti na farmu svježe. Prije davanja životinjama ne smije se zagrijati. U svakom slučaju, mora se konzumirati najkasnije 4 sata nakon košnje”.

5.4.   Hrana zabranjena na gospodarstvu

Kako bi se izbjeglo osiromašenje mlijeka, određuje se prehrana svih stada preživača na gospodarstvu: „Sljedeći uvjeti primjenjuju se tijekom cijele godine na svu preživačku stoku mliječnoga gospodarstva koje proizvodi mlijeko za ‚Bleu de Gex Haut-Jura’ ili ‚Bleu de Septmoncel’.”

„U ishrani životinja dopuštene su samo biljke i dodaci prehrani koji nisu nastali iz genetskih modificiranih proizvoda. Najviši dopustivi prag neočekivane i tehnički neizbježne kontaminacije mora biti u skladu s pravilnikom koji je na snazi. U složenoj hrani taj se najviši prag određuje za svaki sastojak”.

„Zabranjuje se: vlaženje hrane prije podjele, konzervatori sijena, osim natrijevog klorida, dodaci prehrani vlažnosti veće od 15 % (oni su ipak dopušteni za junice), podjela melasaste hrane u kojoj je udio melase veći od 5 % ukupne težine, urea, vinska komina i koncentrirano krmivo koje sadrži ureju i vinsku kominu, svaki aditiv osim vitamina i minerala (posebno su zabranjene zaštićene aminokiseline).”

„Na gospodarstvu i za ishranu preživačke stoke zabranjuju se proizvodi silaže i druga fermentirana hrana, među kojima i okrugle bale obavijene plastičnom folijom”.

„Stočna repa mora se pomno očistiti prije podjele. Kada se repa reže na komadiće, mora se pripremati svakodnevno”.

„U slučaju miješanja hrane, zabranjuje se svako vlaženje repe ili zelenog krmiva, posebno dodavanjem vode”.

5.5.   Mužnja

Mora se očuvati prirodna flora mlijeka, „Postupci mužnje i čišćenja obavljaju se u skladu s prirodnom florom mlijeka. Mužnja se mora obavljati dvaput dnevno, ujutro i uvečer, u pravilnim vremenskim razmacima. Zabranjuje se obustava mužnje”.

5.6.   Rok za stavljanje u proizvodnu bačvu

Mlijeko se mora prikupljati svakodnevno i mora se brzo upotrijebiti, ovisno o rokovima lokalne tradicije: „Po mliječnom gospodarstvu mogu se prikupiti samo mješavine najviše dviju uzastopnih mužnji u najviše 24 sata. Kada je mlijeko rashlađeno na temperaturu između 10 °C i 18 °C, u proizvodnju se stavlja najkasnije prije podneva ako je najstarija mužnja obavljena ujutro prethodnoga dana, te prije ponoći, ako je najstarija mužnja obavljena prethodnu večer. Kada je mlijeko rashlađeno na temperaturu između 2 °C i 8 °C, najdulji vremenski raspon od najstarije mužnje i stavljanja u proizvodnju iznosi 36 sati.”

Objašnjenje: prethodno uporabljen izraz „svakodnevno” zamjenjuje se izrazom „24 sata” s podacima o broju mužnja koje se mogu prikupiti na istom gospodarstvu. Za mlijeko konzervirano na temperaturi između 2 °C i 8 °C zapis ostaje isti. Za mlijeko konzervirano na temperaturi između 10 °C i 18 °C zapis je izmijenjen radi lakšeg nadzora.

Rečenica „Rashlađivanje mlijeka mora se obaviti odmah ako u roku od dva sata ne dođe do sirenja”, koje se teško nadzire (u pomanjkanju najviše temperature) i prema općim propisima, zamjenjuje se skupom strogih pravila o temperaturi i rokovima sirenja.

„Unutar 36 sati na gospodarstvu se najčešće prikupljaju tri mužnje, a rok sirenja može se produžiti na 12 dodatnih sati u slučaju iznimnih prometnih poteškoća zbog klimatskih uvjeta.”

Objašnjenje: u planinskom području oštre klime potrebno je utvrditi specifične prilagodbe u slučaju prometnih poteškoća zbog klimatskih uvjeta, koje ponekad sprečavaju prikupljanje mlijeka kamionima.

5.7.   Prerada

Briše se rečenica „To mlijeko mora se prikupljati odvojeno od svakog drugog mlijeka koje ne udovoljava uvjetima u specifikaciji.” jer je suvišna uz rečenicu koja prethodi „Samo mlijeko u skladu s ovom specifikacijom može ući u prostorije proizvodnje.”

Dodaje se da se kalupljenje obavlja „ručno” radi poštovanja tradicije i umijeća pravljenja sira. Iako će se ostale radnje (rezanje, miješanje) u budućnosti automatizirati, kalupljenje će se uvijek morati obavljati ručno. To obilježje kalupljenja objašnjava nemogućnost određivanja vrlo preciznog raspona težine za ovaj sir.

U veličini kalupa dopušta se „odstupanje od dva centimetra radi moguće blage izobličenosti kalupa”. Kad je riječ o soljenju, izraz „tijekom više dana” zamjenjuje se izrazom „tijekom barem dva dana” kako bi se gospodarski subjekti i kontrolori lakše razumjeli.

Starteri za zrenje sireva dodaju se na popis aditiva i pomoćnih sredstava dopuštenih u proizvodnji.

Objašnjenje: kulture za zrenje sireva mogu sadržavati samo mliječne startere pa se prošli zapis mora nadopuniti.

5.8.   Zrenje

Probadanje „namijenjeno prozračivanju sireva” mora se obaviti između „sedmog” (umjesto osmog) i petnaestog dana od dana proizvodnje. Dopuštenje za probadanje sireva od sedmog dana (umjesto osmoga) ne mijenja posebnost proizvoda. Zadržava se posljednji rok za probadanje (15 dana) jer bi njegovo prelaženje moglo negativno utjecati na posebnost proizvoda.

Izmjena točke 6. „Podaci koji potvrđuju povezanost sa zemljopisnim područjem”:

Rubrika „Povezanost s podrijetlom” raspoređena je u tri dijela: „posebnost zemljopisnog područja”, „posebnost proizvoda” i „uzročno-posljedična veza između zemljopisnog područja i kvalitete ili karakteristika proizvoda”. Razvijeni su i detaljno opisani elementi koji potvrđuju tu povezanost s podrijetlom.

3.4.   Izmjena točke 7. „Upućivanja na podatke o nadzornim tijelima”:

Izmjena točke 7. „Upućivanja na podatke o nadzornim tijelima”:

Navode se podaci tijela zaduženog za nadzor proizvodnih uvjeta i podaci certifikacijskog tijela koje je odabrala skupina.

3.5.   Izmjena točke 8. „Posebni elementi označivanja”

Izmjena točke 8. „Posebni elementi označivanja”

Ukida se obveza primjene nacionalnog logotipa „INAO”. Navode se dopušteni izrazi u označivanju te obveza isticanja oznake Europske unije „ZOI”.

3.6.   Izmjena točke 9. „Nacionalni zahtjevi”

Izmjena točke 9. „Nacionalni zahtjevi”

Dodaju se „glavne točke nadzora” s njihovim referentnim vrijednostima i metodama evaluacije.

JEDINSTVENI DOKUMENT

UREDBA VIJEĆA (EZ) br. 510/2006

UREDBA VIJEĆA (EZ) br. 510/2006

o zaštiti oznaka zemljopisnog podrijetla i oznaka izvornosti poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda
   (3)

o zaštiti oznaka zemljopisnog podrijetla i oznaka izvornosti poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda

3

„BLEU DE GEX HAUT-JURA”/„BLEU DE SEPTMONCEL”

„BLEU DE GEX HAUT-JURA”/„BLEU DE SEPTMONCEL”

EZ br.: FR-PDO-0217-0941-24.01.2012

EZ br.: FR-PDO-0217-0941-24.01.2012

ZOZP ( ) ZOI ( X )

ZOZP ( ) ZOI ( X )

1.   Naziv

Naziv

„Bleu de Gex Haut-Jura”/„Bleu de Septmoncel”

2.   Država članica ili treća zemlja

Država članica ili treća zemlja

Francuska

3.   Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

3.1.   Vrsta proizvoda

Vrsta proizvoda

| Razred 1.3. | Sirevi |
| --- | --- |

Razred 1.3.

Sirevi

3.2.   Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

„Bleu de Gex Haut-Jura”/„Bleu de Septmoncel” je sir proizveden isključivo od sirovog kravljeg mlijeka.

Tijesto s plemenitom plijesni nije kuhano ni tlačeno, a kad se potpuno osuši sadržava barem 50 % masne tvari, a udio suhe tvari ne smije biti manji od 52 %.

Sir ima oblik koluta ravnih stranica, s jasno zaobljenim uglovima između stranica i ruba, težine od 6 do 9 kilograma i promjera između 31 i 35 centimetara u trenutku stavljanja na tržište.

Kora je tanka, suha, bjelkasta do žućkasta, lagano brašnasta uz moguće male crvenkaste do smećkaste mrlje. Na kori su vidljivi otisci krpe, a mogući su i tragovi nabora krpe.

Tijesto je meko, bijele ili boje slonovače, s blagim očicama i mramornom, dosta blijedom plavo-zelenom plijesni. Na kriški sira ravnomjerno su raspoređena plava područja, područja proteolize (žut izgled) i mogući kredasti dijelovi (bijeli i suhi). Mogu se pojaviti tragovi uboda koji se mogu povezati s razvojem plave ili bijele plijesni.

Najmanji udio soli (NaCl) u sirevima iznosi 0,8 grama na 100 grama sira.

3.3.   Sirovine (samo za prerađene proizvode)

Sirovine (samo za prerađene proizvode)

Sir se proizvodi isključivo od kravljeg mlijeka koje potječe samo od krava pasmine „montbéliarde” (pasminski tip 46) ili od krava francuske pasmine „simmental” (pasminski tip 35) ili od krava nastalih križanjem tih dviju pasmina s rodovnicima.

3.4.   Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla)

Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla)

Da bi se zajamčila tijesna povezanost između podneblja i proizvoda ishranom specifičnom za zemljopisno područje, osnovni dnevni obrok mliječnih krava sastoji se od krmiva s pašnjaka tog zemljopisnog područja, a najviši unos koncentrata ograničen je na 1 800 kg po mliječnoj kravi godišnje.

Stvarno korištena travnata površina na gospodarstvu mora biti barem 1 hektar po mliječnoj kravi.

Zabranjuju se svi eksploatacijski sustavi u kojima se bilo koja hrana donosi u korita kako bi se očuvala tradicionalna ispaša. Mliječne krave pasu nakon topljenja snijega čim to dopusti nosivost tla.

Mliječne krave ne smiju ni u koje doba godine dobivati bilo kakve proizvode silaže ili fermentirano krmivo, zbog tehnološkog rizika prilikom proizvodnje ili zrenja sira koji su povezani s takvom praksom.

U ishrani mliječnog stada dopuštene su samo sirovine i koncentrati koji potječu od genetski nemodificiranih proizvoda kako bi se očuvala povezanost između proizvoda i zemlje.

3.5.   Posebni koraci u proizvodnji koji se moraju provesti u određenom zemljopisnom području.

Posebni koraci u proizvodnji koji se moraju provesti u određenom zemljopisnom području.

Proizvodnja mlijeka, prerada u sir i zrenje moraju se obavljati u određenom zemljopisnom području.

3.6.   Posebna pravila koja se odnose na rezanje, ribanje, pakiranje itd.

Posebna pravila koja se odnose na rezanje, ribanje, pakiranje itd.

Nema

3.7.   Posebna pravila označivanja

Posebna pravila označivanja

Riječ „Gex” mora se utisnuti u koru svakog sira tijekom proizvodnje.

Označivanje sireva mora sadržavati ime oznake izvornosti „Bleu de Gex Haut-Jura”/„Bleu de Septmoncel” napisano slovima veličine najmanje dvije trećine najvećih slova na etiketi.

Neovisno o propisanim oznakama koje se primjenjuju na sve sireve, zabranjena je uporaba svakog pridjevka ili druge oznake uz predmetnu oznaku pri označivanju, oglašavanju, na računima ili vrijednosnicama, uz izuzetak posebnih trgovačkih ili proizvodnih marki.

Etiketa mora sadržavati simbol „ZOI” Europske unije. Može sadržavati i naziv „Zaštićena oznaka izvornosti”.

4.   Sažeta definicija zemljopisnog područja

Sažeta definicija zemljopisnog područja

Zemljopisno se područje proteže na sljedeće općine i dijelove općina:

| | U departmanu Ain: Općine Gex, Lélex, Mijoux, Chèzery-Forens, Confort, Lancrans, Léaz, Champfromier, Giron, Montanges, Plagne, Saint-Germain-de-Joux, Grand-Abergement, Petit-Abergement, Belleydoux, Échallon, Apremont, Charix, Lalleyriat, Le Poizat i na dijelove sljedećih općina smještene na najmanje osamsto metara nadmorske visine: Crozet, Échenevex, Vesancy, Divonne-les-Bains, Péron, Farges, Collonges, Saint-Jean-de-Gonville, Thoiry, Sergy, Billiat, Châtillon-en-Michaille, Injoux-Génissiat, Villes i dio općine Bellegarde-sur-Valserine smještene sjeveroistočno od rijeka Rone ili Valserine. |
| --- | --- |

U departmanu Ain: Općine Gex, Lélex, Mijoux, Chèzery-Forens, Confort, Lancrans, Léaz, Champfromier, Giron, Montanges, Plagne, Saint-Germain-de-Joux, Grand-Abergement, Petit-Abergement, Belleydoux, Échallon, Apremont, Charix, Lalleyriat, Le Poizat i na dijelove sljedećih općina smještene na najmanje osamsto metara nadmorske visine: Crozet, Échenevex, Vesancy, Divonne-les-Bains, Péron, Farges, Collonges, Saint-Jean-de-Gonville, Thoiry, Sergy, Billiat, Châtillon-en-Michaille, Injoux-Génissiat, Villes i dio općine Bellegarde-sur-Valserine smještene sjeveroistočno od rijeka Rone ili Valserine.

| | U departmanu Jura: Općine Bellecombe, Les Bouchoux, Choux, Coiserette, Coyriere, Larrivoire, Les Moussières, La Pesse, Rogna, Viry, Vulvoz, Lézat, Longchaumois, La Mouille, Prémanon, Tancua, Chassal, Lajoux, Lamoura, Lavancia-Epercy (izuzev dijela te općine koji odgovara nekadašnjem odjeljku općine Épercy), Molinges, Les Molunes, La Rixouse, Saint-Claude, Septmoncel, Vaux-lès-Saint-Claude, Villard-Saint-Sauveur, Villard-sur-Bienne, Château-des-Prés, La Chaumusse, Chaux-des-Prés, La Chaux-du-Dombief, Fort-du-Plasne, Grande-Rivière, Lac-des-Rouges-Truites, Les Piards, Prénovel, Saint-Laurent-en-Grandvaux, Saint-Maurice-Crillat (izuzev dijela te općine koji odgovara bivšoj općini Crillat), Saint-Pierre. |
| --- | --- |

U departmanu Jura: Općine Bellecombe, Les Bouchoux, Choux, Coiserette, Coyriere, Larrivoire, Les Moussières, La Pesse, Rogna, Viry, Vulvoz, Lézat, Longchaumois, La Mouille, Prémanon, Tancua, Chassal, Lajoux, Lamoura, Lavancia-Epercy (izuzev dijela te općine koji odgovara nekadašnjem odjeljku općine Épercy), Molinges, Les Molunes, La Rixouse, Saint-Claude, Septmoncel, Vaux-lès-Saint-Claude, Villard-Saint-Sauveur, Villard-sur-Bienne, Château-des-Prés, La Chaumusse, Chaux-des-Prés, La Chaux-du-Dombief, Fort-du-Plasne, Grande-Rivière, Lac-des-Rouges-Truites, Les Piards, Prénovel, Saint-Laurent-en-Grandvaux, Saint-Maurice-Crillat (izuzev dijela te općine koji odgovara bivšoj općini Crillat), Saint-Pierre.

5.   Povezanost zemljopisnog područja

Povezanost zemljopisnog područja

5.1.   Posebnost zemljopisnog područja

Posebnost zemljopisnog područja

5.1.1.   Prirodni čimbenici

Prirodni čimbenici

Zemljopisno područje odgovara izvornoj regiji proizvodnje toga sira: Haut-Jura. Prevladavaju područja na nadmorskoj visini između 800 i 1 200 metara.

Geološki, veliki Jurski masiv dosta je homogen, sastavljen uglavnom od vapnenca i lapora iz razdoblja jure ili donje krede. Te formacije mogu biti prekrivene ledenim strukturama.

Klima je obilježena vrlo obilnim pljuskovima i velikom učestalošću niskih temperatura, ovisno o nadmorskoj visini. Snježno razdoblje traje po nekoliko mjeseci. Vodna bilanca gotovo je uvijek povećana obilnim i redovitim pljuskovima. Niske temperature određuju trajanje bioloških ciklusa.

Na tom području pošumljenom smolastim četinarima, uglavnom smrekama (pošumljenost nekih područja iznosi 60 %), osnovni izvori krmiva su travnjaci. Velika prevlast prirodnih travnjaka (uvijek travnata površina čini 100 % iskorištene poljoprivredne površine većine općina u području) jamči snažnu povezanost prirodnih čimbenika podneblja i posebnosti proizvoda.

Vlažna klima, koja pogoduje travnjacima, kao i reljef, doveli su do procvata stočarstva i razvoja proizvodnje sira.

5.1.2.   Ljudski čimbenici

Ljudski čimbenici

Sir s plemenitom plijesni odavno se proizvodi u Jurskim planinama. Administrativni dokumenti potvrđuju da se, barem od kraja 18. stoljeća, proizvodi u planinskim kolibama od mlijeka koje potječe s pašnjaka smještenih na ovom vlažnom području plavog sira s unutarnjom plijesni. Proizvod se prodavao pod imenom „Gex”, „Septmoncel” ili sir „Bleu du Haut-Jura”.

Ta je proizvodnja sastavni dio ravnoteže lokalnog gospodarstva, a priznanjem oznake izvornosti od srpnja 1935. na sudu u Nantuau omogućeno je održavanje tradicionalnih poljoprivrednih djelatnosti u toj regiji.

5.2.   Posebnost proizvoda

Posebnost proizvoda

„Bleu de Gex Haut-Jura”/„Bleu de Septmoncel” sir je od kravljeg mlijeka, a njegovo tijesto s plemenitom plijesni nije ni kuhano ni tlačeno.

Sir ima „očice” i druge otvore vezane uz heterofermentativne fermentacije djelomično zahvaljujući nativnoj flori mlijeka.

„Pljesnivost” uzrokuje plijesan, čije proteolitičko djelovanje ublažava tijesto i razvija karakterističnu aromu. Kada nema tog proteolitičkog djelovanja, tijesto ostaje kredasto zbog teškoća rada u bačvi, izostanka prešanja, pa tako i održavanja „kisele rezerve” kao posljedice nepotpunog uklanjanja sirutke.

Ta uravnoteženost kredastog izgleda, područja proteolitičkog djelovanja i područja razvoja plave plijesni osnovno je obilježje ovoga sira. Ono određuje i optimalan izgled sira: omanji je, cjelokupno tijesto brzo je proteolizirano, ograničavajući trgovinsku fleksibilnost koja je neophodna za planinski sir. „Suprotno tome, veći sir doveo bi do poteškoća u održavanju ravnoteže kredastog i proteolitičkog izgleda s jedne, i raspodjele plave plijesni u tijestu s druge strane.

5.3.   Uzročno-posljedična veza između zemljopisnog područja i kvalitete ili karakteristika proizvoda (za ZOI) odnosno specifične kvalitete, ugleda ili drugih karakteristika proizvoda (za ZOZP)

Uzročno-posljedična veza između zemljopisnog područja i kvalitete ili karakteristika proizvoda (za ZOI) odnosno specifične kvalitete, ugleda ili drugih karakteristika proizvoda (za ZOZP)

S obzirom na svoj zemljopisni položaj, Gornja Jura, planinski kraj, zadržava prirodnu poljoprivrednu namjenu: namjenu za ispašu potrebnu u proizvodnji sira.

Planinska trava smatra se pravom florističkom baštinom. U Gornjoj Juri, manje intenzivno poljoprivredno djelovanje omogućilo je održavanje bogate i raznolike flore: najmanje 70 različitih vrsta na travnjacima za košnju i pašnjacima, što daje okus siru. Za održivu uporabu tog resursa uzgajivači vode životinje na ispašu što je više moguće, izmjenjujući na nekim parcelama pašnjake i košnju. Redovito čišćenje održava bioraznolikost resursa te sudjeluje i u održavanju krajolika.

U tom području, gdje se izmjenjuju travnjaci, šume i doline, izuzetno raznolika i mirisna flora mlijeku krava pasmina „montbéliarde” i francuske „simmental” pasmine, koje su posebno prilagođene tom zemljopisnom području, daje poseban okus očuvan uporabom sirova mlijeka. Prevlast trave i briga za ograničavanje dodataka prehrani životinja doveli su do proizvodnje mlijeka ujednačenih vrijednosti masnih i proteinskih tvari, ali ograničenog bogatstva.

Kao i u svim planinskim zemljama, potrebno je izraditi sireve što većeg oblika. Relativna siromašnost mlijeka, neodržavanje pribora za proizvodnju sira zacijelo su uzrokovali proizvodnju plave plijesni: uslijed nadmorske visine, na mjesto proizvodnje dolazi mlijeko čija je temperatura često niža od 30 °C, što dovodi do otežanog zgrušavanja gruša. Taj je nedostatak nadomješten miješanjem gruša u bačvi, na granici pročešljavanja zrnja, što otežava zgrušavanje zrnja u kalupu. Ručno kalupljenje proizvođaču sira omogućuje izražavanje svojeg umijeća. Uporabom krpe u kalupu poboljšava se drenaža sirutke na površini sira te se tako dobiva i izgled kore. U nedostatku prešanja, dodatak od cijeđenja dobiva se višednevnim držanjem u soli. Probadanje dovođenjem zraka unutar sira omogućava razvoj plave plijesni.

Okrugli oblik i odnos težine i promjera u skladu su s dobrim razmjerom površine i volumena, kojim se omogućuje pravilno skladištenje nužno u planinama.

Zaobljeni rubovi sireva proizlaze iz oblika bačvica u kojima se obavljalo soljenje. Trebalo bi ih razlikovati od klasičnog baždarenja povezanog s proteolizom tijesta.

Tehnologija proizvodnje sira „Bleu de Gex Haut-Jura”/„Bleu de Septmoncel” omogućuje brzo zrenje svakog sira u odnosu na volumen. U trenutku konzumacije taj će sir stoga odražavati ravnotežu izgleda i okusa.

Prirodno suhi podrumi zbog vapnenačkog podzemlja i relativno kratkotrajno zrenje (s obzirom na veličinu sira) razlog su što se na siru „Bleu de Gex Haut-Jura” ili „Bleu de Septmoncel” ne razvija mnogo, uglavnom bijele ili sive, površinske plijesni, pa se sve do kraja zrenja vidi otisak krpe za kalupljenje. Ta suha kora djelomično je rezultat tehnike soljenja.

Zrenjem na drvenoj dasci će, za vrijeme doticaja sira s daskom, nastati aerobna područja. Ta će područja pogodovati razvoju bakterija koje će na kori ostaviti crvenkaste do smećkaste mrlje. Taj se fenomen može ograničiti. Redovitim okretanjem u podrumu i uporabom drva smreke. Naime, zbog svoje poroznosti smreka bolje od bilo koje druge vrste drveta regulira vlažnost površine sira.

Upućivanje na objavu specifikacije

Upućivanje na objavu specifikacije

(članak 5. stavak 7. Uredbe (EZ) br. 510/2006 (4))

4

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCBleudeGex.pdf

---

(1)  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

1

(2)  SL L 93, 31.3.2006., str. 12. Zamijenjena Uredbom (EU) br. 1151/2012.

2

(3)  Zamijenjena Uredbom (EU) br. 1151/2012.

3

(4)  Vidi bilješku 3.

4

---