# Euroopa Liidu C 349E/2013

| | ISSN 1977-0898
  doi:10.3000/19770898.CE2013.349.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 349E |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 56. köide29. november 2013 |

ISSN 1977-0898

doi:10.3000/19770898.CE2013.349.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 349E

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

56. köide29. november 2013

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | RESOLUTSIOONID |
| | Euroopa Parlament2012–2013 ISTUNGJÄRK3.–5. juuli 2012 istungidIstungjärgu protokoll on avaldatud ELT C 316 E, 19.10.2012.VASTUVÕETUD TEKSTID |
| | Teisipäev, 3. juuli 2012 |
| 2013/C 349E/01 | ELi makropiirkondlike strateegiate areng, selle praegused tavad ja tulevikuväljavaated, sealhulgas Vahemere piirkonnasEuroopa Parlamendi 3. juuli 2012. aasta resolutsioon ELi makropiirkondlike strateegiate arengu, selle praeguste tavade ja tulevikuväljavaadete kohta, sealhulgas Vahemere piirkonnas (2011/2179(INI)) | 1 |
| 2013/C 349E/02 | ELi veealaste õigusaktide rakendamineEuroopa Parlamendi 3. juuli 2012. aasta resolutsioon ELi veealaste õigusaktide rakendamise kohta enne Euroopas veega seotud probleemide osas üldise lähenemisviisi väljatöötamist (2011/2297(INI)) | 9 |
| 2013/C 349E/03 | eCall: uus numbrile 112 valitud hädaabikõnede teenus kodanikeleEuroopa Parlamendi 3. juuli 2012. aasta resolutsioon kodanikele mõeldud uue hädaabikõne teenuse eCall kohta (2012/2056(INI)) | 19 |
| 2013/C 349E/04 | Euroopasse investeerimise atraktiivsusEuroopa Parlamendi 3. juuli 2012. aasta resolutsioon Euroopasse investeerimise atraktiivsuse kohta (2011/2288(INI)) | 27 |
| 2013/C 349E/05 | Idapartnerluse kaubandusaspektidEuroopa Parlamendi 3. juuli 2012. aasta resolutsioon idapartnerluse kaubandusaspektide kohta (2011/2306(INI)) | 38 |
| | Kolmapäev, 4. juuli 2012 |
| 2013/C 349E/06 | 2013. aasta eelarve - volitus kolmepoolseks kohtumiseksEuroopa Parlamendi 4. juuli 2012. aasta resolutsioon volituse kohta 2013. aasta eelarveprojekti käsitlevaks kolmepoolseks kohtumiseks (2012/2016(BUD)) | 48 |
| 2013/C 349E/07 | Loomade kaitset ja heaolu käsitlev strateegiaEuroopa Parlamendi 4. juuli 2012. aasta resolutsioon loomade kaitset ja heaolu käsitleva Euroopa Liidu strateegia kohta aastateks 2012–2015 (2012/2043(INI)) | 62 |
| 2013/C 349E/08 | Lemmikloomade ja hulkuvate loomade kaitset käsitleva ELi õigusraamistiku loomineEuroopa Parlamendi 4. juuli 2012. aasta resolutsioon ELi õigusliku raamistiku loomise kohta lemmikloomade ja hulkuvate loomade kaitseks (2012/2670(RSP)) | 71 |
| 2013/C 349E/09 | Euroopa Ülemkogu kohtumise (28.–29. juuni 2012) järeldusedEuroopa Parlamendi 4. juuli 2012. aasta resolutsioon Euroopa Ülemkogu 2012. aasta juunis toimunud kohtumise kohta (2011/2923(RSP)) | 72 |
| 2013/C 349E/10 | Juurdepääs põhilistele pangateenusteleEuroopa Parlamendi 4. juuli 2012. aasta resolutsioon soovitustega komisjonile põhilistele pangateenustele juurdepääsu kohta (2012/2055(INI)) | 74 |
| RESOLUTSIOONI LISA: | 77 |
| | Neljapäev, 5. juuli 2012 |
| 2013/C 349E/11 | ELi poliitika Jordani Läänekalda ja Ida-Jeruusalemma suhtesEuroopa Parlamendi 5. juuli 2012. aasta resolutsioon Euroopa Liidu poliitika kohta Jordani Läänekalda ja Ida-Jeruusalemma suhtes (2012/2694(RSP)) | 82 |
| 2013/C 349E/12 | Lesbide vastu suunatud vägivald ning homo-, bi- ja transseksuaalide õigused AafrikasEuroopa Parlamendi 5. juuli 2012. aasta resolutsioon lesbiliste naiste vastase vägivalla ning lesbide, geide, bi- ja transseksuaalide ja mõlemasooliste (LGBTI) inimeste õiguste kohta Aafrikas (2012/2701(RSP)) | 88 |
| 2013/C 349E/13 | Sõnavabadus Valgevenes ja eelkõige Andrzej Poczobuti juhtumEuroopa Parlamendi 5. juuli 2012. aasta resolutsioon Valgevene ja eelkõige Andrzej Poczobuti juhtumi kohta (2012/2702(RSP)) | 93 |
| 2013/C 349E/14 | Sunniviisilise abordi skandaal HiinasEuroopa Parlamendi 5. juuli 2012. aasta resolutsioon sunniviisilise abordi skandaali kohta Hiinas (2012/2712(RSP)) | 98 |
| 2013/C 349E/15 | Arenguharidus ja aktiivne maailmakodanikEuroopa Parlamendi 5. juuli 2012. aasta deklaratsioon arenguhariduse ja aktiivse maailmakodaniku kohta | 99 |
| 2013/C 349E/16 | Käsitööndusliku jäätise Euroopa päeva kehtestamineEuroopa Parlamendi 5. juuli 2012. aasta deklaratsioon käsitööndusliku jäätise Euroopa päeva kehtestamise kohta | 100 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament2012–2013 ISTUNGJÄRK3.–5. juuli 2012 istungidIstungjärgu protokoll on avaldatud ELT C 316 E, 19.10.2012.VASTUVÕETUD TEKSTID

Teisipäev, 3. juuli 2012

2013/C 349E/01

ELi makropiirkondlike strateegiate areng, selle praegused tavad ja tulevikuväljavaated, sealhulgas Vahemere piirkonnasEuroopa Parlamendi 3. juuli 2012. aasta resolutsioon ELi makropiirkondlike strateegiate arengu, selle praeguste tavade ja tulevikuväljavaadete kohta, sealhulgas Vahemere piirkonnas (2011/2179(INI))

1

2013/C 349E/02

ELi veealaste õigusaktide rakendamineEuroopa Parlamendi 3. juuli 2012. aasta resolutsioon ELi veealaste õigusaktide rakendamise kohta enne Euroopas veega seotud probleemide osas üldise lähenemisviisi väljatöötamist (2011/2297(INI))

9

2013/C 349E/03

eCall: uus numbrile 112 valitud hädaabikõnede teenus kodanikeleEuroopa Parlamendi 3. juuli 2012. aasta resolutsioon kodanikele mõeldud uue hädaabikõne teenuse eCall kohta (2012/2056(INI))

19

2013/C 349E/04

Euroopasse investeerimise atraktiivsusEuroopa Parlamendi 3. juuli 2012. aasta resolutsioon Euroopasse investeerimise atraktiivsuse kohta (2011/2288(INI))

27

2013/C 349E/05

Idapartnerluse kaubandusaspektidEuroopa Parlamendi 3. juuli 2012. aasta resolutsioon idapartnerluse kaubandusaspektide kohta (2011/2306(INI))

38

Kolmapäev, 4. juuli 2012

2013/C 349E/06

2013. aasta eelarve - volitus kolmepoolseks kohtumiseksEuroopa Parlamendi 4. juuli 2012. aasta resolutsioon volituse kohta 2013. aasta eelarveprojekti käsitlevaks kolmepoolseks kohtumiseks (2012/2016(BUD))

48

2013/C 349E/07

Loomade kaitset ja heaolu käsitlev strateegiaEuroopa Parlamendi 4. juuli 2012. aasta resolutsioon loomade kaitset ja heaolu käsitleva Euroopa Liidu strateegia kohta aastateks 2012–2015 (2012/2043(INI))

62

2013/C 349E/08

Lemmikloomade ja hulkuvate loomade kaitset käsitleva ELi õigusraamistiku loomineEuroopa Parlamendi 4. juuli 2012. aasta resolutsioon ELi õigusliku raamistiku loomise kohta lemmikloomade ja hulkuvate loomade kaitseks (2012/2670(RSP))

71

2013/C 349E/09

Euroopa Ülemkogu kohtumise (28.–29. juuni 2012) järeldusedEuroopa Parlamendi 4. juuli 2012. aasta resolutsioon Euroopa Ülemkogu 2012. aasta juunis toimunud kohtumise kohta (2011/2923(RSP))

72

2013/C 349E/10

Juurdepääs põhilistele pangateenusteleEuroopa Parlamendi 4. juuli 2012. aasta resolutsioon soovitustega komisjonile põhilistele pangateenustele juurdepääsu kohta (2012/2055(INI))

74

RESOLUTSIOONI LISA:

77

Neljapäev, 5. juuli 2012

2013/C 349E/11

ELi poliitika Jordani Läänekalda ja Ida-Jeruusalemma suhtesEuroopa Parlamendi 5. juuli 2012. aasta resolutsioon Euroopa Liidu poliitika kohta Jordani Läänekalda ja Ida-Jeruusalemma suhtes (2012/2694(RSP))

82

2013/C 349E/12

Lesbide vastu suunatud vägivald ning homo-, bi- ja transseksuaalide õigused AafrikasEuroopa Parlamendi 5. juuli 2012. aasta resolutsioon lesbiliste naiste vastase vägivalla ning lesbide, geide, bi- ja transseksuaalide ja mõlemasooliste (LGBTI) inimeste õiguste kohta Aafrikas (2012/2701(RSP))

88

2013/C 349E/13

Sõnavabadus Valgevenes ja eelkõige Andrzej Poczobuti juhtumEuroopa Parlamendi 5. juuli 2012. aasta resolutsioon Valgevene ja eelkõige Andrzej Poczobuti juhtumi kohta (2012/2702(RSP))

93

2013/C 349E/14

Sunniviisilise abordi skandaal HiinasEuroopa Parlamendi 5. juuli 2012. aasta resolutsioon sunniviisilise abordi skandaali kohta Hiinas (2012/2712(RSP))

98

2013/C 349E/15

Arenguharidus ja aktiivne maailmakodanikEuroopa Parlamendi 5. juuli 2012. aasta deklaratsioon arenguhariduse ja aktiivse maailmakodaniku kohta

99

2013/C 349E/16

Käsitööndusliku jäätise Euroopa päeva kehtestamineEuroopa Parlamendi 5. juuli 2012. aasta deklaratsioon käsitööndusliku jäätise Euroopa päeva kehtestamise kohta

100

| | II   Teatised |
| --- | --- |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Parlament |
| | Teisipäev, 3. juuli 2012 |
| 2013/C 349E/17 | Muudatusettepanekute elektrooniline allkirjastamine (kodukorra artikli 156 lõike 1 teise lõigu tõlgendamine)Euroopa Parlamendi 3. juuli 2012. aasta otsus, mis käsitleb pilootprojekti komisjonis esitatavate muudatusettepanekute elektroonilise allkirjastamise võimaldamiseks (kodukorra artikli 156 lõike 1 teise lõigu tõlgendamine) | 101 |

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Parlament

Teisipäev, 3. juuli 2012

2013/C 349E/17

Muudatusettepanekute elektrooniline allkirjastamine (kodukorra artikli 156 lõike 1 teise lõigu tõlgendamine)Euroopa Parlamendi 3. juuli 2012. aasta otsus, mis käsitleb pilootprojekti komisjonis esitatavate muudatusettepanekute elektroonilise allkirjastamise võimaldamiseks (kodukorra artikli 156 lõike 1 teise lõigu tõlgendamine)

101

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | EUROOPA PARLAMENT |
| | Teisipäev, 3. juuli 2012 |
| 2013/C 349E/18 | Kindlustus- ja edasikindlustustegevus (Solventsus II)) ***IEuroopa Parlamendi 3. juuli 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2009/138/EÜ (kindlustus- ja edasikindlustustegevuse alustamise ja jätkamise kohta (Solventsus II)) seoses siseriiklikku õigusesse ülevõtmise ja kohaldamise tähtaegade ning teatavate direktiivide kehtetuks tunnistamise kuupäevaga (COM(2012)0217 – C7-0125/2012 – 2012/0110(COD)) | 102 |
| P7_TC1-COD(2012)0110Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 3. juulil 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2012/.../EL, millega muudetakse direktiivi 2009/138/EÜ (Solventsus II) seoses selle ülevõtmise ja kohaldamise tähtpäevade ning teatavate direktiivide kehtetuks tunnistamise kuupäevaga | 103 |
| 2013/C 349E/19 | Ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimine Euroopa Ühendusega *Euroopa Parlamendi 3. juuli 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega muudetakse nõukogu otsust 2001/822/EÜ ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise kohta Euroopa Ühendusega (COM(2012)0061 – C7-0054/2012 – 2012/0024(CNS)) | 103 |
| 2013/C 349E/20 | Ühtne Euroopa raudteepiirkond ***IIEuroopa Parlamendi 3. juuli 2012. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega luuakse ühtne Euroopa raudteepiirkond (uuesti sõnastatud) (18581/2/2011 – C7-0268/2010 – 2010/0253(COD)) | 104 |
| P7_TC2-COD(2010)0253Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 3. juulil 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2012/.../EL, millega luuakse ühtne Euroopa raudteepiirkond (uuesti sõnastatud) | 105 |
| 2013/C 349E/21 | Autovedudel kasutatavad sõidumeerikud ***IEuroopa Parlamendi 3. juuli 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 3821/85 autovedudel kasutatavate sõidumeerikute kohta ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 561/2006 (COM(2011)0451 – C7-0205/2011 – 2011/0196(COD)) | 105 |
| P7_TC1-COD(2011)0196Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 3. juulil 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2012, millega muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 3821/85 autovedudel kasutatavate sõidumeerikute kohta ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 561/2006 (
  1
  ) | 106 |
| 2013/C 349E/22 | Tolliasutuste kontroll intellektuaalomandiõiguste järgimise üle ***IEuroopa Parlamendi 3. juuli 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus intellektuaalomandiõigusi käsitlevate tollialaste õigusaktide rakendamise kohta (COM(2011)0285 – C7-0139/2011 – 2011/0137(COD)) | 148 |
| P7_TC1-COD(2011)0137Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 3. juulil 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2012, intellektuaalomandiõigusi käsitlevate tollialaste õigusaktide rakendamise kohta | 148 |
| | Kolmapäev, 4. juuli 2012 |
| 2013/C 349E/23 | Otsetoetuskavade ühiseeskirjad põllumajandustootjate jaoks ***IEuroopa Parlamendi 4. juuli 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 73/2009, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks (COM(2010)0539 – C7-0294/2010 – 2010/0267(COD)) | 180 |
| P7_TC1-COD(2010)0267Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 4. juulil 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2012, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 73/2009, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks | 181 |
| 2013/C 349E/24 | Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist antavad maaelu arengu toetused ***IEuroopa Parlamendi 4. juuli 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1698/2005 Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta (COM(2010)0537 – C7-0295/2010 – 2010/0266(COD)) | 215 |
| P7_TC1-COD(2010)0266Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 4. juulil 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2012, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1698/2005 Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta | 216 |
| 2013/C 349E/25 | Põllumajandusturgude ühine korraldus ja teatavate põllumajandustoodete erisätted ***IEuroopa Parlamendi 4. juuli 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ÜTK määrus) (COM(2010)0799 – C7-0008/2011 – 2010/0385(COD)) | 231 |
| P7_TC1-COD(2010)0385Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 4. juulil 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2012, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ÜTK määrus) | 232 |
| I LISA | 425 |
| II LISA | 448 |
| III LISA | 449 |
| IV LISA | 455 |
| V LISA | 457 |
| VI LISA | 460 |
| VII LISA | 461 |
| VIII LISA | 463 |
| IX LISA | 464 |
| X LISA | 465 |
| XI LISA | 466 |
| XII LISA | 466 |
| XII lisa liide (osutatud II osas) | 481 |
| XIII LISA | 484 |
| XIV LISA | 488 |
| XV LISA | 489 |
| XVI LISA | 490 |
| XVII LISA | 490 |
| XVIII LISA | 503 |
| XIX LISA | 504 |
| XX LISA | 504 |
| 2013/C 349E/26 | Ühise põllumajanduspoliitika rahastamine ***IEuroopa Parlamendi 4. juuli 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1290/2005 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 165/94 ja (EÜ) nr 78/2008 (COM(2010)0745 – C7-0429/2010 – 2010/0365(COD)) | 519 |
| P7_TC1-COD(2010)0365Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 4. juulil 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2012, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1290/2005 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr°165/94 ja (EÜ) nr°78/2008 | 520 |
| 2013/C 349E/27 | Mahepõllumajanduslik tootmine ning mahepõllumajanduslike toodete märgistamine ***IEuroopa Parlamendi 4. juuli 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 834/2007 mahepõllumajandusliku tootmise ning mahepõllumajanduslike toodete märgistamise kohta (COM(2010)0759 – C7-0001/2011 – 2010/0364(COD)) | 533 |
| P7_TC1-COD(2010)0364Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 4. juulil 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2012, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 834/2007 mahepõllumajandusliku tootmise ning mahepõllumajanduslike toodete märgistamise kohta | 533 |
| 2013/C 349E/28 | Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi rahastamissüsteem ***IEuroopa Parlamendi 4. juuli 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 485/2008 Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi rahastamissüsteemi kuuluvate toimingute kontrollimise kohta liikmesriikide poolt (COM(2010)0761 – C7-0002/2011 – 2010/0366(COD)) | 545 |
| P7_TC1-COD(2010)0366Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 4. juulil 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2012, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 485/2008 Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi rahastamissüsteemi kuuluvate toimingute kontrollimise kohta liikmesriikide poolt | 546 |
| 2013/C 349E/29 | ELi ja Venemaa lepingus sisalduvate teenustekaubanduse valdkonna kohustuste säilitamine ***Euroopa Parlamendi 4. juuli 2012. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu otsuse eelnõu kohta sõlmida leping, mis on Euroopa Liidu ja Venemaa Föderatsiooni valitsuse vahelise kirjavahetuse vormis, mis käsitleb kehtivas ELi ja Venemaa partnerlus- ja koostöölepingus sisalduvate teenuskaubanduse valdkonna kohustuste säilitamist (16815/2011 – C7-0522/2011 – 2011/0328(NLE)) | 550 |
| 2013/C 349E/30 | ELi ja Venemaa vaheline mootorsõidukite osadega kauplemist käsitlev leping ***Euroopa Parlamendi 4. juuli 2012. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Venemaa Föderatsiooni valitsuse vahelise Euroopa Liidu ja Venemaa Föderatsiooni vahelist mootorsõidukite osadega kauplemist käsitleva lepingu sõlmimise kohta (16806/2011 – C7-0517/2011 – 2011/0324(NLE)) | 550 |
| 2013/C 349E/31 | ELi ja Venemaa vaheline leping, milles käsitletakse tooraine ekspordimaksude kehtestamist või tõstmist Venemaa Föderatsiooni poolt ***Euroopa Parlamendi 4. juuli 2012. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Venemaa Föderatsiooni vahelise tooraine ekspordimaksude kehtestamist või tõstmist käsitleva kirjavahetuse vormis lepingu sõlmimise kohta (16827/2011 – C7-0520/2011 – 2011/0332(NLE)) | 551 |
| 2013/C 349E/32 | ELi ja selle liikmesriikide ning Ameerika Ühendriikide, Austraalia, Jaapani, Kanada, Korea Vabariigi, Maroko Kuningriigi, Mehhiko Ühendriikide, Singapuri Vabariigi, Šveitsi Konföderatsiooni ja Uus-Meremaa vaheline võltsimisvastane kaubandusleping ***Euroopa Parlamendi 4. juuli 2012. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu otsuse eelnõu kohta, mis käsitleb võltsimisvastase kaubanduslepingu sõlmimist Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning Ameerika Ühendriikide, Austraalia, Jaapani, Kanada, Korea Vabariigi, Maroko Kuningriigi, Mehhiko Ühendriikide, Singapuri Vabariigi, Šveitsi Konföderatsiooni ja Uus-Meremaa vahel (12195/2011 – C7-0027/2012 – 2011/0167(NLE)) | 552 |
| 2013/C 349E/33 | Põllumajandustootjatele makstavad otsetoetused ***IEuroopa Parlamendi 4. juuli 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 73/2009 seoses põllumajandustootjatele 2013. aastal makstavate otsetoetuste kohaldamisega (COM(2011)0630 – C7-0337/2011 – 2011/0286(COD)) | 553 |
| P7_TC1-COD(2011)0286Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 4. juulil 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2012, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 73/2009 seoses põllumajandustootjatele 2013. aastal makstavate otsetoetuste kohaldamisega | 554 |
| | Neljapäev, 5. juuli 2012 |
| 2013/C 349E/34 | Protokoll Euroopa Liidu Kohtu põhikirja kohta ***IEuroopa Parlamendi 5. juuli 2012. aasta seadusandlik resolutsioon Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse eelnõu kohta, millega muudetakse protokolli Euroopa Liidu Kohtu põhikirja kohta ja selle I lisa (02074/2011 – C7-0090/2011 – 2011/0901A(COD)) | 555 |
| P7_TC1-COD(2011)0901AEuroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 5. juulil 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr .../2012, millega muudetakse protokolli Euroopa Liidu Kohtu põhikirja kohta ja selle I lisa | 556 |
| 2013/C 349E/35 | Euroopa Liidu avaliku teenistuse kohtu asenduskohtunikud ***IEuroopa Parlamendi 5. juuli 2012. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse eelnõu Euroopa Liidu avaliku teenistuse kohtu asenduskohtunike kohta (01923/2011 – C7-0091/2011 – 2011/0902(COD)) | 556 |
| P7_TC1-COD(2011)0902Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 5. juulil 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr .../2012 Euroopa Liidu avaliku teenistuse kohtu asenduskohtunike kohta | 557 |
| 2013/C 349E/36 | Rahaline abi üleeuroopaliste transpordi- ja energiavõrkude valdkonnas ***IEuroopa Parlamendi 5. juuli 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse otsust nr 1639/2006/EÜ, millega kehtestatakse konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm (2007–2013), ning määrust (EÜ) nr 680/2007, millega kehtestatakse ühenduse rahalise abi andmise üldeeskirjad üleeuroopaliste transpordi- ja energiavõrkude valdkonnas (COM(2011)0659 – C7-0372/2011 – 2011/0301(COD)) | 557 |
| P7_TC1-COD(2011)0301Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 5. juulil 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2012, millega muudetakse otsust nr 1639/2006/EÜ, millega kehtestatakse konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm (2007–2013), ning määrust (EÜ) nr 680/2007, millega kehtestatakse ühenduse rahalise abi andmise üldeeskirjad üleeuroopaliste transpordi- ja energiavõrkude valdkonnas | 558 |
| 2013/C 349E/37 | Paranduseelarve projekt nr 3/2012: eelarveaasta 2011 ülejääkEuroopa Parlamendi 5. juuli 2012. aasta resolutsioon, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2012. aasta paranduseelarve projekti nr 3/2012 kohta, III jagu – Komisjon (11113/2012 – C7-0147/2012 – 2012/2071(BUD)) | 558 |

III   Ettevalmistavad aktid

EUROOPA PARLAMENT

Teisipäev, 3. juuli 2012

2013/C 349E/18

Kindlustus- ja edasikindlustustegevus (Solventsus II)) ***IEuroopa Parlamendi 3. juuli 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2009/138/EÜ (kindlustus- ja edasikindlustustegevuse alustamise ja jätkamise kohta (Solventsus II)) seoses siseriiklikku õigusesse ülevõtmise ja kohaldamise tähtaegade ning teatavate direktiivide kehtetuks tunnistamise kuupäevaga (COM(2012)0217 – C7-0125/2012 – 2012/0110(COD))

102

P7_TC1-COD(2012)0110Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 3. juulil 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2012/.../EL, millega muudetakse direktiivi 2009/138/EÜ (Solventsus II) seoses selle ülevõtmise ja kohaldamise tähtpäevade ning teatavate direktiivide kehtetuks tunnistamise kuupäevaga

103

2013/C 349E/19

Ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimine Euroopa Ühendusega *Euroopa Parlamendi 3. juuli 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega muudetakse nõukogu otsust 2001/822/EÜ ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise kohta Euroopa Ühendusega (COM(2012)0061 – C7-0054/2012 – 2012/0024(CNS))

103

2013/C 349E/20

Ühtne Euroopa raudteepiirkond ***IIEuroopa Parlamendi 3. juuli 2012. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega luuakse ühtne Euroopa raudteepiirkond (uuesti sõnastatud) (18581/2/2011 – C7-0268/2010 – 2010/0253(COD))

104

P7_TC2-COD(2010)0253Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 3. juulil 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2012/.../EL, millega luuakse ühtne Euroopa raudteepiirkond (uuesti sõnastatud)

105

2013/C 349E/21

Autovedudel kasutatavad sõidumeerikud ***IEuroopa Parlamendi 3. juuli 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 3821/85 autovedudel kasutatavate sõidumeerikute kohta ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 561/2006 (COM(2011)0451 – C7-0205/2011 – 2011/0196(COD))

105

P7_TC1-COD(2011)0196Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 3. juulil 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2012, millega muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 3821/85 autovedudel kasutatavate sõidumeerikute kohta ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 561/2006 (
  1
  )

1

106

2013/C 349E/22

Tolliasutuste kontroll intellektuaalomandiõiguste järgimise üle ***IEuroopa Parlamendi 3. juuli 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus intellektuaalomandiõigusi käsitlevate tollialaste õigusaktide rakendamise kohta (COM(2011)0285 – C7-0139/2011 – 2011/0137(COD))

148

P7_TC1-COD(2011)0137Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 3. juulil 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2012, intellektuaalomandiõigusi käsitlevate tollialaste õigusaktide rakendamise kohta

148

Kolmapäev, 4. juuli 2012

2013/C 349E/23

Otsetoetuskavade ühiseeskirjad põllumajandustootjate jaoks ***IEuroopa Parlamendi 4. juuli 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 73/2009, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks (COM(2010)0539 – C7-0294/2010 – 2010/0267(COD))

180

P7_TC1-COD(2010)0267Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 4. juulil 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2012, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 73/2009, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks

181

2013/C 349E/24

Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist antavad maaelu arengu toetused ***IEuroopa Parlamendi 4. juuli 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1698/2005 Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta (COM(2010)0537 – C7-0295/2010 – 2010/0266(COD))

215

P7_TC1-COD(2010)0266Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 4. juulil 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2012, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1698/2005 Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta

216

2013/C 349E/25

Põllumajandusturgude ühine korraldus ja teatavate põllumajandustoodete erisätted ***IEuroopa Parlamendi 4. juuli 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ÜTK määrus) (COM(2010)0799 – C7-0008/2011 – 2010/0385(COD))

231

P7_TC1-COD(2010)0385Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 4. juulil 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2012, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ÜTK määrus)

232

I LISA

425

II LISA

448

III LISA

449

IV LISA

455

V LISA

457

VI LISA

460

VII LISA

461

VIII LISA

463

IX LISA

464

X LISA

465

XI LISA

466

XII LISA

466

XII lisa liide (osutatud II osas)

481

XIII LISA

484

XIV LISA

488

XV LISA

489

XVI LISA

490

XVII LISA

490

XVIII LISA

503

XIX LISA

504

XX LISA

504

2013/C 349E/26

Ühise põllumajanduspoliitika rahastamine ***IEuroopa Parlamendi 4. juuli 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1290/2005 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 165/94 ja (EÜ) nr 78/2008 (COM(2010)0745 – C7-0429/2010 – 2010/0365(COD))

519

P7_TC1-COD(2010)0365Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 4. juulil 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2012, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1290/2005 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr°165/94 ja (EÜ) nr°78/2008

520

2013/C 349E/27

Mahepõllumajanduslik tootmine ning mahepõllumajanduslike toodete märgistamine ***IEuroopa Parlamendi 4. juuli 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 834/2007 mahepõllumajandusliku tootmise ning mahepõllumajanduslike toodete märgistamise kohta (COM(2010)0759 – C7-0001/2011 – 2010/0364(COD))

533

P7_TC1-COD(2010)0364Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 4. juulil 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2012, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 834/2007 mahepõllumajandusliku tootmise ning mahepõllumajanduslike toodete märgistamise kohta

533

2013/C 349E/28

Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi rahastamissüsteem ***IEuroopa Parlamendi 4. juuli 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 485/2008 Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi rahastamissüsteemi kuuluvate toimingute kontrollimise kohta liikmesriikide poolt (COM(2010)0761 – C7-0002/2011 – 2010/0366(COD))

545

P7_TC1-COD(2010)0366Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 4. juulil 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2012, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 485/2008 Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi rahastamissüsteemi kuuluvate toimingute kontrollimise kohta liikmesriikide poolt

546

2013/C 349E/29

ELi ja Venemaa lepingus sisalduvate teenustekaubanduse valdkonna kohustuste säilitamine ***Euroopa Parlamendi 4. juuli 2012. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu otsuse eelnõu kohta sõlmida leping, mis on Euroopa Liidu ja Venemaa Föderatsiooni valitsuse vahelise kirjavahetuse vormis, mis käsitleb kehtivas ELi ja Venemaa partnerlus- ja koostöölepingus sisalduvate teenuskaubanduse valdkonna kohustuste säilitamist (16815/2011 – C7-0522/2011 – 2011/0328(NLE))

550

2013/C 349E/30

ELi ja Venemaa vaheline mootorsõidukite osadega kauplemist käsitlev leping ***Euroopa Parlamendi 4. juuli 2012. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Venemaa Föderatsiooni valitsuse vahelise Euroopa Liidu ja Venemaa Föderatsiooni vahelist mootorsõidukite osadega kauplemist käsitleva lepingu sõlmimise kohta (16806/2011 – C7-0517/2011 – 2011/0324(NLE))

550

2013/C 349E/31

ELi ja Venemaa vaheline leping, milles käsitletakse tooraine ekspordimaksude kehtestamist või tõstmist Venemaa Föderatsiooni poolt ***Euroopa Parlamendi 4. juuli 2012. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Venemaa Föderatsiooni vahelise tooraine ekspordimaksude kehtestamist või tõstmist käsitleva kirjavahetuse vormis lepingu sõlmimise kohta (16827/2011 – C7-0520/2011 – 2011/0332(NLE))

551

2013/C 349E/32

ELi ja selle liikmesriikide ning Ameerika Ühendriikide, Austraalia, Jaapani, Kanada, Korea Vabariigi, Maroko Kuningriigi, Mehhiko Ühendriikide, Singapuri Vabariigi, Šveitsi Konföderatsiooni ja Uus-Meremaa vaheline võltsimisvastane kaubandusleping ***Euroopa Parlamendi 4. juuli 2012. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu otsuse eelnõu kohta, mis käsitleb võltsimisvastase kaubanduslepingu sõlmimist Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning Ameerika Ühendriikide, Austraalia, Jaapani, Kanada, Korea Vabariigi, Maroko Kuningriigi, Mehhiko Ühendriikide, Singapuri Vabariigi, Šveitsi Konföderatsiooni ja Uus-Meremaa vahel (12195/2011 – C7-0027/2012 – 2011/0167(NLE))

552

2013/C 349E/33

Põllumajandustootjatele makstavad otsetoetused ***IEuroopa Parlamendi 4. juuli 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 73/2009 seoses põllumajandustootjatele 2013. aastal makstavate otsetoetuste kohaldamisega (COM(2011)0630 – C7-0337/2011 – 2011/0286(COD))

553

P7_TC1-COD(2011)0286Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 4. juulil 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2012, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 73/2009 seoses põllumajandustootjatele 2013. aastal makstavate otsetoetuste kohaldamisega

554

Neljapäev, 5. juuli 2012

2013/C 349E/34

Protokoll Euroopa Liidu Kohtu põhikirja kohta ***IEuroopa Parlamendi 5. juuli 2012. aasta seadusandlik resolutsioon Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse eelnõu kohta, millega muudetakse protokolli Euroopa Liidu Kohtu põhikirja kohta ja selle I lisa (02074/2011 – C7-0090/2011 – 2011/0901A(COD))

555

P7_TC1-COD(2011)0901AEuroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 5. juulil 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr .../2012, millega muudetakse protokolli Euroopa Liidu Kohtu põhikirja kohta ja selle I lisa

556

2013/C 349E/35

Euroopa Liidu avaliku teenistuse kohtu asenduskohtunikud ***IEuroopa Parlamendi 5. juuli 2012. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse eelnõu Euroopa Liidu avaliku teenistuse kohtu asenduskohtunike kohta (01923/2011 – C7-0091/2011 – 2011/0902(COD))

556

P7_TC1-COD(2011)0902Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 5. juulil 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr .../2012 Euroopa Liidu avaliku teenistuse kohtu asenduskohtunike kohta

557

2013/C 349E/36

Rahaline abi üleeuroopaliste transpordi- ja energiavõrkude valdkonnas ***IEuroopa Parlamendi 5. juuli 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse otsust nr 1639/2006/EÜ, millega kehtestatakse konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm (2007–2013), ning määrust (EÜ) nr 680/2007, millega kehtestatakse ühenduse rahalise abi andmise üldeeskirjad üleeuroopaliste transpordi- ja energiavõrkude valdkonnas (COM(2011)0659 – C7-0372/2011 – 2011/0301(COD))

557

P7_TC1-COD(2011)0301Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 5. juulil 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2012, millega muudetakse otsust nr 1639/2006/EÜ, millega kehtestatakse konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm (2007–2013), ning määrust (EÜ) nr 680/2007, millega kehtestatakse ühenduse rahalise abi andmise üldeeskirjad üleeuroopaliste transpordi- ja energiavõrkude valdkonnas

558

2013/C 349E/37

Paranduseelarve projekt nr 3/2012: eelarveaasta 2011 ülejääkEuroopa Parlamendi 5. juuli 2012. aasta resolutsioon, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2012. aasta paranduseelarve projekti nr 3/2012 kohta, III jagu – Komisjon (11113/2012 – C7-0147/2012 – 2012/2071(BUD))

558

| Menetluste selgitus






  - | Nõuandemenetlus |
| --- | --- |
| **I | Koostöömenetlus, esimene lugemine |
| **II | Koostöömenetlus, teine lugemine |
| *** | Nõusolekumenetlus |
| ***I | Kaasotsustamismenetlus, esimene lugemine |
| ***II | Kaasotsustamismenetlus, teine lugemine |
| ***III | Kaasotsustamismenetlus, kolmas lugemine |

Menetluste selgitus

*

Nõuandemenetlus

**I

Koostöömenetlus, esimene lugemine

**II

Koostöömenetlus, teine lugemine

***

Nõusolekumenetlus

***I

Kaasotsustamismenetlus, esimene lugemine

***II

Kaasotsustamismenetlus, teine lugemine

***III

Kaasotsustamismenetlus, kolmas lugemine

(Menetlus põhineb Euroopa Komisjoni esitatud õiguslikul alusel.)

Poliitilised muudatused: uus või muudetud tekst on märgistatud paksus kaldkirjas, välja jäetud tekst on tähistatud sümboliga ▐.

Teenistuste tehnilised parandused ja kohandused: uus või muudetud tekst on märgistatud tavalises kaldkirjas, välja jäetud tekst on tähistatud sümboliga ║.

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament 2012–2013 ISTUNGJÄRK 3.–5. juuli 2012 istungid Istungjärgu protokoll on avaldatud ELT C 316 E, 19.10.2012. VASTUVÕETUD TEKSTID

Teisipäev, 3. juuli 2012

| 29.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 349/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 349/1

---

Teisipäev, 3. juuli 2012ELi makropiirkondlike strateegiate areng, selle praegused tavad ja tulevikuväljavaated, sealhulgas Vahemere piirkonnas

P7_TA(2012)0269

Euroopa Parlamendi 3. juuli 2012. aasta resolutsioon ELi makropiirkondlike strateegiate arengu, selle praeguste tavade ja tulevikuväljavaadete kohta, sealhulgas Vahemere piirkonnas (2011/2179(INI))

2013/C 349 E/01

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni 2007. aasta detsembris vastu võetud koostööprogrammi MED 2007–2013, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2007. aasta detsembris vastu võetud koostööprogrammi MED 2007–2013,

| — | võttes arvesse komisjoni 14. augustil 2008. aastal vastu võetud Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi piiriülest koostööprogrammi „Vahemere piirkond 2007–2013”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 14. augustil 2008. aastal vastu võetud Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi piiriülest koostööprogrammi „Vahemere piirkond 2007–2013”,

| — | võttes arvesse strateegiakava Arco Latino 2010–2015 „Struktureeritud ja innovaatiline Vahemeri”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse strateegiakava Arco Latino 2010–2015 „Struktureeritud ja innovaatiline Vahemeri”,

| — | võttes arvesse oma 6. juuli 2010. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu Läänemere piirkonna strateegia ja makropiirkondade osa kohta tulevases ühtekuuluvuspoliitikas (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 6. juuli 2010. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu Läänemere piirkonna strateegia ja makropiirkondade osa kohta tulevases ühtekuuluvuspoliitikas (1);

| — | võttes arvesse oma 22. septembri 2010. aasta resolutsiooni mägipiirkondade, saarte ja hõredalt asustatud alade majanduslikku ja sotsiaalset arengut käsitleva Euroopa strateegia kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 22. septembri 2010. aasta resolutsiooni mägipiirkondade, saarte ja hõredalt asustatud alade majanduslikku ja sotsiaalset arengut käsitleva Euroopa strateegia kohta (2),

| — | võttes arvesse komisjoni 9. novembri 2010. aasta teatist „Majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust käsitleva viienda aruande järeldused: ühtekuuluvuspoliitika tulevik” (COM(2010)0642), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 9. novembri 2010. aasta teatist „Majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust käsitleva viienda aruande järeldused: ühtekuuluvuspoliitika tulevik” (COM(2010)0642),

| — | võttes arvesse komisjoni 8. detsembri 2010. aasta teatist ELi Doonau piirkonna strateegia kohta (COM(2010)0715) ja strateegiaga kaasnevat soovituslikku tegevuskava (SEC(2009)0712), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 8. detsembri 2010. aasta teatist ELi Doonau piirkonna strateegia kohta (COM(2010)0715) ja strateegiaga kaasnevat soovituslikku tegevuskava (SEC(2009)0712),

| — | võttes arvesse 17. veebruari 2011. aasta resolutsiooni ELi Doonau piirkonna strateegia elluviimise kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17. veebruari 2011. aasta resolutsiooni ELi Doonau piirkonna strateegia elluviimise kohta (3),

| — | võttes arvesse Euroopa ja Vahemere piirkonna kohaliku ja piirkondliku assamblee (ARLEM) 29. jaanuari 2011. aasta raportit teemal „Vahemere Liidu territoriaalne mõõde – soovitused tulevikuks”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa ja Vahemere piirkonna kohaliku ja piirkondliku assamblee (ARLEM) 29. jaanuari 2011. aasta raportit teemal „Vahemere Liidu territoriaalne mõõde – soovitused tulevikuks”,

| — | võttes arvesse oma 7. aprilli 2011. aasta resolutsiooni Euroopa naabruspoliitika lõunamõõtme läbivaatamise kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 7. aprilli 2011. aasta resolutsiooni Euroopa naabruspoliitika lõunamõõtme läbivaatamise kohta (4),

| — | võttes arvesse komisjoni 22. juuni 2011. aasta teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele ELi Läänemere piirkonna strateegia rakendamise kohta (COM(2011)0381), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 22. juuni 2011. aasta teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele ELi Läänemere piirkonna strateegia rakendamise kohta (COM(2011)0381),

| — | võttes arvesse oma 23. juuni 2011. aasta resolutsiooni, mis käsitleb eesmärki nr 3: territoriaalse koostöö väljakutse ning piiriülese, riikidevahelise ja piirkondadevahelise koostöö tulevane tegevuskava (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 23. juuni 2011. aasta resolutsiooni, mis käsitleb eesmärki nr 3: territoriaalse koostöö väljakutse ning piiriülese, riikidevahelise ja piirkondadevahelise koostöö tulevane tegevuskava (5),

| — | võttes arvesse nõukogu 23. ja 24. juuni 2011. aasta järeldusi, milles kiidetakse heaks ELi Doonau piirkonna strateegia ja kutsutakse liikmesriike üles jätkama koostöös komisjoniga tööd tulevaste makropiirkondlike strateegiatega, eelkõige Aadria ja Joonia mere piirkonda käsitlevate strateegiatega, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 23. ja 24. juuni 2011. aasta järeldusi, milles kiidetakse heaks ELi Doonau piirkonna strateegia ja kutsutakse liikmesriike üles jätkama koostöös komisjoniga tööd tulevaste makropiirkondlike strateegiatega, eelkõige Aadria ja Joonia mere piirkonda käsitlevate strateegiatega,

| — | võttes arvesse 6. oktoobri 2011. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus erisätete kohta, milles käsitletakse Euroopa Regionaalarengu Fondist toetuse andmist seoses eesmärgiga „Euroopa territoriaalne koostöö” (COM(2011)0611), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 6. oktoobri 2011. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus erisätete kohta, milles käsitletakse Euroopa Regionaalarengu Fondist toetuse andmist seoses eesmärgiga „Euroopa territoriaalne koostöö” (COM(2011)0611),

| — | võttes arvesse omaalgatuslikku arvamust „Territoriaalne koostöö Vahemere piirkonnas Aadria mere ja Joonia mere makropiirkonna kaudu”, mis võeti Regioonide Komitees 11. oktoobril 2011. aastal ühehäälselt vastu, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse omaalgatuslikku arvamust „Territoriaalne koostöö Vahemere piirkonnas Aadria mere ja Joonia mere makropiirkonna kaudu”, mis võeti Regioonide Komitees 11. oktoobril 2011. aastal ühehäälselt vastu,

| — | võttes arvesse Catania institutsioonidevahelise foorumi eesistuja 10. detsembri 2011. aasta lõppdeklaratsiooni „Uued ja vanad Vahemere muutustes osalejad: rahvaste, piirkondade ja kohalike tegurite, valitsuste ja riigiüleste asutuste roll jagatud arengu integreeritud strateegias”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Catania institutsioonidevahelise foorumi eesistuja 10. detsembri 2011. aasta lõppdeklaratsiooni „Uued ja vanad Vahemere muutustes osalejad: rahvaste, piirkondade ja kohalike tegurite, valitsuste ja riigiüleste asutuste roll jagatud arengu integreeritud strateegias”,

| — | võttes arvesse oma 14. detsembri 2011. aasta resolutsiooni Euroopa naabruspoliitika läbivaatamise kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. detsembri 2011. aasta resolutsiooni Euroopa naabruspoliitika läbivaatamise kohta (6),

| — | võttes arvesse 19. jaanuari 2012. aasta deklaratsiooni saarte pakti kui ELi toimimise lepingu artikli 174 kohast ELi ametliku algatuse elluviimist (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 19. jaanuari 2012. aasta deklaratsiooni saarte pakti kui ELi toimimise lepingu artikli 174 kohast ELi ametliku algatuse elluviimist (7),

| — | võttes arvesse komisjoni 23. märtsi 2012. aasta teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele, mis käsitleb ELi Läänemere piirkonna strateegiat (COM(2012)0128), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 23. märtsi 2012. aasta teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele, mis käsitleb ELi Läänemere piirkonna strateegiat (COM(2012)0128),

| — | võttes arvesse 14. Aadria ja Joonia mere piirkonna ministrite nõukogu 30. aprilli 2012. aasta Belgradi deklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 14. Aadria ja Joonia mere piirkonna ministrite nõukogu 30. aprilli 2012. aasta Belgradi deklaratsiooni,

| — | võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Atlandi ookeani piirkonna merestrateegia väljatöötamine” (COM(2011)0782), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Atlandi ookeani piirkonna merestrateegia väljatöötamine” (COM(2011)0782),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse regionaalarengukomisjoni raportit ja väliskomisjoni ning kultuuri- ja hariduskomisjoni arvamusi (A7-0219/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse regionaalarengukomisjoni raportit ja väliskomisjoni ning kultuuri- ja hariduskomisjoni arvamusi (A7-0219/2012),

| A. | arvestades, et Läänemere piirkonna makropiirkondlik strateegia võeti vastu 2009. aastal ja komisjon (22. juuni 2011. aasta raportis – COM(2011)0381) on rõhutanud, et „selline uudne koostöömoodus on väga väärtuslik”; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Läänemere piirkonna makropiirkondlik strateegia võeti vastu 2009. aastal ja komisjon (22. juuni 2011. aasta raportis – COM(2011)0381) on rõhutanud, et „selline uudne koostöömoodus on väga väärtuslik”;

| B. | arvestades, et 13. aprillil 2011 (8) kutsus nõukogu komisjoni üles võtma endale Doonau piirkonna makropiirkondade strateegia strateegilises koordineerimises juhtrolli; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et 13. aprillil 2011 (8) kutsus nõukogu komisjoni üles võtma endale Doonau piirkonna makropiirkondade strateegia strateegilises koordineerimises juhtrolli;

| C. | arvestades, et makropiirkondlik strateegia peab looma Euroopa ühtekuuluvuspoliitikale uue tegevusvaldkonna, mille eesmärk on aidata kaasa territoriaalsele arengule; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et makropiirkondlik strateegia peab looma Euroopa ühtekuuluvuspoliitikale uue tegevusvaldkonna, mille eesmärk on aidata kaasa territoriaalsele arengule;

| D. | arvestades, et ELi 2011. aasta eelarve vastuvõtmisel parlamendi algatusel loodud eelarverida „Tehniline abi Läänemere piirkonnale“ on näidanud, et sellised vahendid on makropiirkondlike strateegiate eduka arengu jaoks kasulikud; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et ELi 2011. aasta eelarve vastuvõtmisel parlamendi algatusel loodud eelarverida „Tehniline abi Läänemere piirkonnale“ on näidanud, et sellised vahendid on makropiirkondlike strateegiate eduka arengu jaoks kasulikud;

| E. | arvestades, et komisjon on teinud ettepaneku tugevdada territoriaalse koostööpoliitika riikidevahelist valdkonda, et toetada jätkuvalt makropiirkondlikke poliitikavaldkondi (COM(2010)0642); |
| --- | --- |

E.

arvestades, et komisjon on teinud ettepaneku tugevdada territoriaalse koostööpoliitika riikidevahelist valdkonda, et toetada jätkuvalt makropiirkondlikke poliitikavaldkondi (COM(2010)0642);

| F. | arvestades, et käimas on mitu makropiirkondlikku projekti ja komisjon peab koordinaatorina aitama luua jätkusuutliku haldussüsteemi ning selle asjakohasuse hindamiseks kehtestama ühised kriteeriumid ja mõõdetavad näitajad; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et käimas on mitu makropiirkondlikku projekti ja komisjon peab koordinaatorina aitama luua jätkusuutliku haldussüsteemi ning selle asjakohasuse hindamiseks kehtestama ühised kriteeriumid ja mõõdetavad näitajad;

| G. | arvestades, et Vahemere piirkonnal on olnud Euroopa ajaloos tähtis geopoliitiline roll; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Vahemere piirkonnal on olnud Euroopa ajaloos tähtis geopoliitiline roll;

| H. | arvestades, et nn araabia kevad on näidanud selgelt Vahemere kahe kalda vaheliste geograafiliste, poliitiliste ja majanduslike sidemete strateegilist potentsiaali; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et nn araabia kevad on näidanud selgelt Vahemere kahe kalda vaheliste geograafiliste, poliitiliste ja majanduslike sidemete strateegilist potentsiaali;

| I. | võtab teadmiseks eduka koostöö, mida on tehtud Barcelona protsessi, Vahemere Liidu ning Euroopa programmide ja algatuste alla kuuluvate (nt MED ja Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrument (ENPI)) kahe- ja mitmepoolsete koostööalgatuste raames Euroopa naabruspoliitika raamistikus; |
| --- | --- |

I.

võtab teadmiseks eduka koostöö, mida on tehtud Barcelona protsessi, Vahemere Liidu ning Euroopa programmide ja algatuste alla kuuluvate (nt MED ja Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrument (ENPI)) kahe- ja mitmepoolsete koostööalgatuste raames Euroopa naabruspoliitika raamistikus;

| J. | võtab teadmiseks Vahemre Liidu praeguse arengu ja selle potentsiaali tulevikus kasvava piirkonna katalüsaatorina; |
| --- | --- |

J.

võtab teadmiseks Vahemre Liidu praeguse arengu ja selle potentsiaali tulevikus kasvava piirkonna katalüsaatorina;

| K. | arvestades, et makropiirkondlik lähenemisviis võimaldaks kindlaks määrata ELi tulevikule eluliselt olulises valdkonnas projektide tervikliku kogumi, et ületada praegune kriis ja vastata kõigi naabrite, eelkõige Vahemere lõunakaldal elavate rahvaste ootustele; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et makropiirkondlik lähenemisviis võimaldaks kindlaks määrata ELi tulevikule eluliselt olulises valdkonnas projektide tervikliku kogumi, et ületada praegune kriis ja vastata kõigi naabrite, eelkõige Vahemere lõunakaldal elavate rahvaste ootustele;

| L. | arvestades, et Vahemere piirkond on ühtne tervik, mis moodustab ühe kultuuriruumi ja keskkonna ning jagab paljusid ühiseid Vahemere kliima omadusi ja eeliseid: samad põllumajandussaadused, energiaressursside olemasolu (eelkõige päikeseenergia), turismi tähtsus, samad looduskatastroofide ohud (põlengud, üleujutused, maavärinad, veeressursside vähesus), samad inimese põhjustatud katastroofide (eelkõige merereostuse) ohud; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Vahemere piirkond on ühtne tervik, mis moodustab ühe kultuuriruumi ja keskkonna ning jagab paljusid ühiseid Vahemere kliima omadusi ja eeliseid: samad põllumajandussaadused, energiaressursside olemasolu (eelkõige päikeseenergia), turismi tähtsus, samad looduskatastroofide ohud (põlengud, üleujutused, maavärinad, veeressursside vähesus), samad inimese põhjustatud katastroofide (eelkõige merereostuse) ohud;

| M. | arvestades, et Vahemeri on väga suur paljude saartega ala, mille ulatus idast läände on ligikaudu 4 000 km, ja kus on nii merepiiriga kui ka Põhja-Aafrikaga jagatava maismaapiiriga alasid, ning seal tuleb arendada mereühendusi, mis vähendaksid CO2 mõju keskkonnale; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Vahemeri on väga suur paljude saartega ala, mille ulatus idast läände on ligikaudu 4 000 km, ja kus on nii merepiiriga kui ka Põhja-Aafrikaga jagatava maismaapiiriga alasid, ning seal tuleb arendada mereühendusi, mis vähendaksid CO2 mõju keskkonnale;

| N. | arvestades, et sõltumata Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklist 174 ei ole Euroopa Liidu institutsioonid veel vastu võtnud alalist strateegiat, milles võetaks arvesse liidu erivajadusi, ning arvestades, et Vahemere saarepiirkondade täieliku juurdepääsetavuse ja nende parema integreerimise Euroopa Liidu ühtse turuga saab kõige paremini tagada asjakohaste vahendite eraldamisega ja ühtse lähenemisviisi vastuvõtmisega saarelisuse suhtes; tunnistab, et saarte elanikkond on transpordi ja energia valdkonnas struktuurselt ebasoodsas olukorras; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et sõltumata Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklist 174 ei ole Euroopa Liidu institutsioonid veel vastu võtnud alalist strateegiat, milles võetaks arvesse liidu erivajadusi, ning arvestades, et Vahemere saarepiirkondade täieliku juurdepääsetavuse ja nende parema integreerimise Euroopa Liidu ühtse turuga saab kõige paremini tagada asjakohaste vahendite eraldamisega ja ühtse lähenemisviisi vastuvõtmisega saarelisuse suhtes; tunnistab, et saarte elanikkond on transpordi ja energia valdkonnas struktuurselt ebasoodsas olukorras;

| O. | arvestades Aadria ja Joonia mere makropiirkondliku strateegiaprogrammi ettepaneku edenemist, mis on osa Aadria ja Joonia mere äärse ühtse territooriumi pikaajalisest koostöö- ja solidaarsuspraktikast ja mida toetavad Aadria mere ja Joonia mere algatuse kaheksa liikmesriiki, nagu on korduvalt väljendatud Ancona (2010), Brüsseli (2011) ja Belgradi (2012) algatuste liikmete, kaheksa välisministri deklaratsioonides; |
| --- | --- |

O.

arvestades Aadria ja Joonia mere makropiirkondliku strateegiaprogrammi ettepaneku edenemist, mis on osa Aadria ja Joonia mere äärse ühtse territooriumi pikaajalisest koostöö- ja solidaarsuspraktikast ja mida toetavad Aadria mere ja Joonia mere algatuse kaheksa liikmesriiki, nagu on korduvalt väljendatud Ancona (2010), Brüsseli (2011) ja Belgradi (2012) algatuste liikmete, kaheksa välisministri deklaratsioonides;

| P. | arvestades, et käesoleva raporti koostamise raames on toimunud mitmeid kohtumisi kaasatud piirkondade, Vahemere Liidu ja mitmete Euroopa Liidu territoriaalses koostööpoliitikas osalevate organitega; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et käesoleva raporti koostamise raames on toimunud mitmeid kohtumisi kaasatud piirkondade, Vahemere Liidu ja mitmete Euroopa Liidu territoriaalses koostööpoliitikas osalevate organitega;

Makropiirkondlikest strateegiatest üldiselt

| 1. | kiidab heaks samasse elukeskkonda – merepiirkonda, mäemassiivi, vesikonda – kuuluvate territooriumite vahelise territoriaalse koostööpoliitika makropiirkondliku lähenemisviisi; usub, et makropiirkondlikud strateegiad avasid uue peatüki Euroopa territoriaalses koostöös, kohaldades nn alt üles käsitlusviisi ja laiendades koostööd kättesaadavaid ressursse paremini kasutades suuremale piirkonnale; soovitab, et nende selge lisandväärtuse tähenduses Euroopa jaoks peaks 2013. aastal tõhustatava Euroopa territoriaalse koostöö raames makropiirkondlikele strateegiatele enam tähelepanu pööratama; |
| --- | --- |

1.

kiidab heaks samasse elukeskkonda – merepiirkonda, mäemassiivi, vesikonda – kuuluvate territooriumite vahelise territoriaalse koostööpoliitika makropiirkondliku lähenemisviisi; usub, et makropiirkondlikud strateegiad avasid uue peatüki Euroopa territoriaalses koostöös, kohaldades nn alt üles käsitlusviisi ja laiendades koostööd kättesaadavaid ressursse paremini kasutades suuremale piirkonnale; soovitab, et nende selge lisandväärtuse tähenduses Euroopa jaoks peaks 2013. aastal tõhustatava Euroopa territoriaalse koostöö raames makropiirkondlikele strateegiatele enam tähelepanu pööratama;

| 2. | leiab, et selline territoriaalne koostöö on kasulik eriti siis, kui ajalooliselt on riigipiirid neid piirkondi lõhestanud ning koostöö aitaks uusi liikmesriike ja nende piirkondi tugevamalt integreerida; |
| --- | --- |

2.

leiab, et selline territoriaalne koostöö on kasulik eriti siis, kui ajalooliselt on riigipiirid neid piirkondi lõhestanud ning koostöö aitaks uusi liikmesriike ja nende piirkondi tugevamalt integreerida;

| 3. | leiab, et territoriaalse koostöö projektidel ja Euroopa territoriaalse koostöö rühmituse vahendil oleks kõrgem lisaväärtus, kui need moodustaksid terviku, nagu seda näeb ette makropiirkondlik strateegia, ning sel viisil tugevneks ka koostoime tähtsate ELi strateegiatega, näiteks kogu Euroopat hõlmavate transpordi- või integreeritud merenduspoliitika võrkudega; leiab, et kasuks tuleb ka muude Euroopa poliitikavahendite, näiteks EIP pakutavate vahendite kaasamine; arvestades, et sellised sammud võimaldavad parandada Euroopa poliitikavaldkondade koordineerimist riikide- ja piirkondadevahelisel tasandil; |
| --- | --- |

3.

leiab, et territoriaalse koostöö projektidel ja Euroopa territoriaalse koostöö rühmituse vahendil oleks kõrgem lisaväärtus, kui need moodustaksid terviku, nagu seda näeb ette makropiirkondlik strateegia, ning sel viisil tugevneks ka koostoime tähtsate ELi strateegiatega, näiteks kogu Euroopat hõlmavate transpordi- või integreeritud merenduspoliitika võrkudega; leiab, et kasuks tuleb ka muude Euroopa poliitikavahendite, näiteks EIP pakutavate vahendite kaasamine; arvestades, et sellised sammud võimaldavad parandada Euroopa poliitikavaldkondade koordineerimist riikide- ja piirkondadevahelisel tasandil;

| 4. | soovitab, et makropiirkondlikud strateegiad toetuksid mitmetasandilisele valitsemisele, tagades nii kohaliku ja piirkondliku tasandi kaasatuse, mis hõlmab võimalikult suurt arvu partnereid ja sidusrühmasid, näiteks kodanikuühiskonna, ülikoolide ja teaduskeskuste esindajad, nii makropiirkondlike strateegiate väljatöötamise kui ka kohaldamise protsessis selleks, et suurendada nende omaksvõttu kohalikul ja piirkondlikul tasandil; |
| --- | --- |

4.

soovitab, et makropiirkondlikud strateegiad toetuksid mitmetasandilisele valitsemisele, tagades nii kohaliku ja piirkondliku tasandi kaasatuse, mis hõlmab võimalikult suurt arvu partnereid ja sidusrühmasid, näiteks kodanikuühiskonna, ülikoolide ja teaduskeskuste esindajad, nii makropiirkondlike strateegiate väljatöötamise kui ka kohaldamise protsessis selleks, et suurendada nende omaksvõttu kohalikul ja piirkondlikul tasandil;

| 5. | rõhutab, et makropiirkonnad on soodus raamistik piirkondlike poliitiliste osalejate ja valitsusväliste osalejate kaasamiseks, sest need piirkonnad soodustavad tõhusate kooskõlastussüsteemide väljatöötamist, mis edendavad alt üles lähenemisviise eesmärgiga tagada kodanikuühiskonna sihipärane kaasamine poliitiliste otsuste vastuvõtmisse ja olemasolevate algatuste ühendamine ressursside optimeerimiseks ja osalejate liitmiseks; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et makropiirkonnad on soodus raamistik piirkondlike poliitiliste osalejate ja valitsusväliste osalejate kaasamiseks, sest need piirkonnad soodustavad tõhusate kooskõlastussüsteemide väljatöötamist, mis edendavad alt üles lähenemisviise eesmärgiga tagada kodanikuühiskonna sihipärane kaasamine poliitiliste otsuste vastuvõtmisse ja olemasolevate algatuste ühendamine ressursside optimeerimiseks ja osalejate liitmiseks;

| 6. | leiab, et makropiirkondlik strateegia võib muuta ELi naaberriikide ja/või ühineda soovivate riikide poliitika tõhusamaks; |
| --- | --- |

6.

leiab, et makropiirkondlik strateegia võib muuta ELi naaberriikide ja/või ühineda soovivate riikide poliitika tõhusamaks;

Praegustest makropiirkondlikest strateegiatest

| 7. | tunneb heameelt selle üle, et Läänemere piirkonna strateegia on suutnud tekitada Euroopas olulise lisandväärtuse; strateegia raames on kehtestatud selgelt määratletud prioriteedid, strateegia on heaks kiitnud nõukogu, seda toetab komisjon ning sellesse on kaasatud kõik riiklikud, piirkondlikud ja kohalikud sidusrühmad; |
| --- | --- |

7.

tunneb heameelt selle üle, et Läänemere piirkonna strateegia on suutnud tekitada Euroopas olulise lisandväärtuse; strateegia raames on kehtestatud selgelt määratletud prioriteedid, strateegia on heaks kiitnud nõukogu, seda toetab komisjon ning sellesse on kaasatud kõik riiklikud, piirkondlikud ja kohalikud sidusrühmad;

| 8. | palub, et nimetatud strateegia kohta viidaks läbi täielik hindamine, mis toetuks kõigi prioriteetsete valdkondade objektiivsetele kriteeriumitele ja mõõdetavatele näitajatele; |
| --- | --- |

8.

palub, et nimetatud strateegia kohta viidaks läbi täielik hindamine, mis toetuks kõigi prioriteetsete valdkondade objektiivsetele kriteeriumitele ja mõõdetavatele näitajatele;

| 9. | peab strateegia täieliku edu tagamise eesmärgil vajalikuks kestvalt toetada valitsusstruktuuri, laiendades seda kohalikele ja piirkondlikele ametiasutustele ning võttes seda arvesse tulevaste programmide 2014–2020 raames; |
| --- | --- |

9.

peab strateegia täieliku edu tagamise eesmärgil vajalikuks kestvalt toetada valitsusstruktuuri, laiendades seda kohalikele ja piirkondlikele ametiasutustele ning võttes seda arvesse tulevaste programmide 2014–2020 raames;

| 10. | palub komisjonil ja nõukogul toetada täielikult Doonau piirkonnas ettevõetut, mille kohta tuleks samuti teha hindamine, mida tuleks regulaarselt jälgida; |
| --- | --- |

10.

palub komisjonil ja nõukogul toetada täielikult Doonau piirkonnas ettevõetut, mille kohta tuleks samuti teha hindamine, mida tuleks regulaarselt jälgida;

Tuleviku makropiirkondlikest strateegiatest

| 11. | soovitab komisjonil koordineerida tuleviku makropiirkondlike strateegiate analüüsi- ja konsulteerimisprotsesse; leiab, et tuleb määratleda prioriteetsed alad, kus puudub koostöö või olemasoleva koostöö tugevdamise vajadus eri liikmesriikides asuvate, kuid samasse elukeskkonda kuuluvate territooriumite vahel; leiab, et konsultatsioonid peaksid algama õiguslikult mittesiduva ja kohalike muutustega kooskõlas areneva nn ELi makropiirkondade kavandatava kaardi koostamisest, mille üle konsulteeritakse laiaulatuslikult asjaomaste riikide ja piirkondadega; |
| --- | --- |

11.

soovitab komisjonil koordineerida tuleviku makropiirkondlike strateegiate analüüsi- ja konsulteerimisprotsesse; leiab, et tuleb määratleda prioriteetsed alad, kus puudub koostöö või olemasoleva koostöö tugevdamise vajadus eri liikmesriikides asuvate, kuid samasse elukeskkonda kuuluvate territooriumite vahel; leiab, et konsultatsioonid peaksid algama õiguslikult mittesiduva ja kohalike muutustega kooskõlas areneva nn ELi makropiirkondade kavandatava kaardi koostamisest, mille üle konsulteeritakse laiaulatuslikult asjaomaste riikide ja piirkondadega;

| 12. | leiab, et makropiirkondlikud strateegiad vajavad paremat rahastamise vastavusseviimist, olemasolevate vahendite tõhusamat rakendamist ja vahendite kooskõlastamist; on seisukohal, et kuigi nimetatud strateegiad ei vaja uusi rahastamisvahendeid, uusi institutsioonilisi vahendeid ega uut reguleerimist, on strateegiate järelevalve eesmärgil antav tehniline abi ning esialgse hindamise ja andmete kogumise faasi ja võimaliku alustamise jaoks antav toetus õigustatud; on samuti seiskohal, et makropiirkondlikud strateegiad peaks edendama struktuuriprojekte, võttes seejuures arvesse mitmeaastast finantsraamistikku (2014–2020); |
| --- | --- |

12.

leiab, et makropiirkondlikud strateegiad vajavad paremat rahastamise vastavusseviimist, olemasolevate vahendite tõhusamat rakendamist ja vahendite kooskõlastamist; on seisukohal, et kuigi nimetatud strateegiad ei vaja uusi rahastamisvahendeid, uusi institutsioonilisi vahendeid ega uut reguleerimist, on strateegiate järelevalve eesmärgil antav tehniline abi ning esialgse hindamise ja andmete kogumise faasi ja võimaliku alustamise jaoks antav toetus õigustatud; on samuti seiskohal, et makropiirkondlikud strateegiad peaks edendama struktuuriprojekte, võttes seejuures arvesse mitmeaastast finantsraamistikku (2014–2020);

| 13. | palub, et komisjon ja nõukogu arvestaksid ELi makropiirkondlike strateegiatega selliste eelarvevahendite üle otsustamisel, mis on ette nähtud ühtekuuluvus- ja struktuurifondide, teadus- ja arendustegevuse ning iseäranis piirkondliku koostöö rahastamiseks; |
| --- | --- |

13.

palub, et komisjon ja nõukogu arvestaksid ELi makropiirkondlike strateegiatega selliste eelarvevahendite üle otsustamisel, mis on ette nähtud ühtekuuluvus- ja struktuurifondide, teadus- ja arendustegevuse ning iseäranis piirkondliku koostöö rahastamiseks;

| 14. | palub kasutusele võtta makropiirkondlike prioriteetidega rakenduskavade piiravad suunised, et tagada eesmärkide ja rahaliste vahendite parim võimalik kooskõla; |
| --- | --- |

14.

palub kasutusele võtta makropiirkondlike prioriteetidega rakenduskavade piiravad suunised, et tagada eesmärkide ja rahaliste vahendite parim võimalik kooskõla;

Vahemere piirkonna väljavaated

| 15. | toetab makropiirkondliku strateegia elluviimist Vahemere piirkonnas, et koostada Vahemere riikide ja piirkondade jagatud probleemidega tegelemiseks tegevuskava ning struktureerida seda Euroopa arengule ja integratsioonile olulist ala ning palub nõukogul ja komisjonil selles küsimusega seoses kiiresti meetmeid võtta; |
| --- | --- |

15.

toetab makropiirkondliku strateegia elluviimist Vahemere piirkonnas, et koostada Vahemere riikide ja piirkondade jagatud probleemidega tegelemiseks tegevuskava ning struktureerida seda Euroopa arengule ja integratsioonile olulist ala ning palub nõukogul ja komisjonil selles küsimusega seoses kiiresti meetmeid võtta;

| 16. | leiab, et ELi, riiklikke, piirkondlikke ja kohalikke asutusi, piirkondlikke organisatsioone, finantsinstitutsioone ja ELi–Vahemere piirkonna ning naaber- ja/või ühinemiseelsetele riikidele avatud valitsusväliseid organisatsioone ning Vahemere Liitu ühendav Vahemere makropiirkondade strateegia tõstab märkimisväärselt poliitika ja territoriaalse koostöö elluviimise taset sellel alal; rõhutab, kui tähtis on võtta aluseks olemasolevate piirkondlike organisatsioonide kogemused, olemasolevad vahendid ja kogemused; |
| --- | --- |

16.

leiab, et ELi, riiklikke, piirkondlikke ja kohalikke asutusi, piirkondlikke organisatsioone, finantsinstitutsioone ja ELi–Vahemere piirkonna ning naaber- ja/või ühinemiseelsetele riikidele avatud valitsusväliseid organisatsioone ning Vahemere Liitu ühendav Vahemere makropiirkondade strateegia tõstab märkimisväärselt poliitika ja territoriaalse koostöö elluviimise taset sellel alal; rõhutab, kui tähtis on võtta aluseks olemasolevate piirkondlike organisatsioonide kogemused, olemasolevad vahendid ja kogemused;

| 17. | rõhutab, et Vahemere makropiirkond võib tagada ELi eri Vahemere-programmide vastastikuse täiendavuse ning olemasoleva rahastamise võimalikult tõhusa kasutamise, anda ELi konkreetsetele Vahemere piirkonna projektidele tegelikku lisandväärtust ning kaasata strateegia formuleerimise hetkel asjaomaseid kolmandaid riike ja piirkondi, kasutades selleks naabruspoliitika ja partnerluse rahastamisvahendit, järgides alati rangelt õigusriigi põhimõtteid ning tuginedes inimõiguste, põhivabaduste ja demokraatia põhimõtete austamisele ja edendades vajaduse korral põhimõtet toetada rohkem neid, kes saavutavad rohkem; |
| --- | --- |

17.

rõhutab, et Vahemere makropiirkond võib tagada ELi eri Vahemere-programmide vastastikuse täiendavuse ning olemasoleva rahastamise võimalikult tõhusa kasutamise, anda ELi konkreetsetele Vahemere piirkonna projektidele tegelikku lisandväärtust ning kaasata strateegia formuleerimise hetkel asjaomaseid kolmandaid riike ja piirkondi, kasutades selleks naabruspoliitika ja partnerluse rahastamisvahendit, järgides alati rangelt õigusriigi põhimõtteid ning tuginedes inimõiguste, põhivabaduste ja demokraatia põhimõtete austamisele ja edendades vajaduse korral põhimõtet toetada rohkem neid, kes saavutavad rohkem;

| 18. | rõhutab rangetest geograafilistest piiridest ulatuslikuma Vahemere piirkonna kui detsentraliseeritud koostöö ala olulisust piirkonnaüleste otsuste vastuvõtmisel ja heade tavade vahetamisel muu hulgas demokraatia, inimõiguste, õigusriigi põhimõtete, keskkonna, majandusarengu ja ökoturismi ning kultuuri, teadustegevuse, hariduse, noorsootöö ja spordi alase partnerluse valdkonnas; rõhutab hariduse erilist tähtsust, kuna see kiirendab demokraatiale üleminekut; |
| --- | --- |

18.

rõhutab rangetest geograafilistest piiridest ulatuslikuma Vahemere piirkonna kui detsentraliseeritud koostöö ala olulisust piirkonnaüleste otsuste vastuvõtmisel ja heade tavade vahetamisel muu hulgas demokraatia, inimõiguste, õigusriigi põhimõtete, keskkonna, majandusarengu ja ökoturismi ning kultuuri, teadustegevuse, hariduse, noorsootöö ja spordi alase partnerluse valdkonnas; rõhutab hariduse erilist tähtsust, kuna see kiirendab demokraatiale üleminekut;

| 19. | usub, et Vahemere makropiirkonda tuleb arendada kooskõlas majandus-, sotsiaal- ja kultuuriliste õiguste austamist edendavate rahvusvaheliste normidega, eelkõige inimõiguste ülddeklaratsiooni ja Unesco kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsiooniga; |
| --- | --- |

19.

usub, et Vahemere makropiirkonda tuleb arendada kooskõlas majandus-, sotsiaal- ja kultuuriliste õiguste austamist edendavate rahvusvaheliste normidega, eelkõige inimõiguste ülddeklaratsiooni ja Unesco kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsiooniga;

| 20. | soovib, et nõukogu, võttes 24. juuni 2011. aasta otsuse järelmeetmeid ja arvestades asjaomaste territooriumite soove riigi, piirkondlikul ja kohalikul tasandil, ajaloolisi sidemeid, traditsioone ja elluviidud algatusi, kiidaks Aadria ja Joonia mere makroregionaalse strateegia kiiremas korras heaks, et täpsustada Vahemere makropiirkonna strateegia elluviimise esimest sammu; |
| --- | --- |

20.

soovib, et nõukogu, võttes 24. juuni 2011. aasta otsuse järelmeetmeid ja arvestades asjaomaste territooriumite soove riigi, piirkondlikul ja kohalikul tasandil, ajaloolisi sidemeid, traditsioone ja elluviidud algatusi, kiidaks Aadria ja Joonia mere makroregionaalse strateegia kiiremas korras heaks, et täpsustada Vahemere makropiirkonna strateegia elluviimise esimest sammu;

| 21. | rõhutab, et Joonia-Aadria makropiirkonna strateegia on oluline tegur Lääne-Balkani alade lepitamisel ja võib toetada nende riikide püüdlusi saada ELi liikmeteks; |
| --- | --- |

21.

rõhutab, et Joonia-Aadria makropiirkonna strateegia on oluline tegur Lääne-Balkani alade lepitamisel ja võib toetada nende riikide püüdlusi saada ELi liikmeteks;

| 22. | soovib, et Vahemere lääneosa ja idaosa algataksid samuti makropiirkondlikke strateegiaid, milles oleks oluline merendusalane osa, ning võtaksid arvesse Vahemere piirkonna arvukate rannikute ja saarte territoriaalseid iseärasusi ja nende vajadusi edukaks arenguks; usub, et sellised tulevased strateegiad peaksid pöörama enam tähelepanu keskkonnakaitsele, bioloogilisele mitmekesisuseke ja säästvale turismile; |
| --- | --- |

22.

soovib, et Vahemere lääneosa ja idaosa algataksid samuti makropiirkondlikke strateegiaid, milles oleks oluline merendusalane osa, ning võtaksid arvesse Vahemere piirkonna arvukate rannikute ja saarte territoriaalseid iseärasusi ja nende vajadusi edukaks arenguks; usub, et sellised tulevased strateegiad peaksid pöörama enam tähelepanu keskkonnakaitsele, bioloogilisele mitmekesisuseke ja säästvale turismile;

| 23. | kutsub komisjoni üles tegelikult rakendama Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 174 strateegilise kava kaudu, et ületada saarte struktuursed puudused ning tagada tingimused majanduskasvuks ja tulemuslikuks sotsiaalseks ja territoriaalseks ühtekuuluvuseks; rõhutab, et erilist tähelepanu tuleb pöörata asjakohase rahastamise abil nendele piirkondadele täieliku juurdepääsu ja territoriaalse ühtsuse tagamisele Euroopaga; nõuab seetõttu tungivalt, et komisjon võtaks meetmeid, näiteks saartele kehtiva vähese tähtsusega abi piirmäära suurendamist, eelkõige seoses põllumajandus-, transpordi- ja kalandussektoritega, et ühtlustada saarte konkurentsivõimet Mandri-Euroopa piirkondadega, vähendada Euroopa eri piirkondade vahelist arengutasemete erinevust ja tagada nende tulemuslik integreerimine ühtse turuga; |
| --- | --- |

23.

kutsub komisjoni üles tegelikult rakendama Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 174 strateegilise kava kaudu, et ületada saarte struktuursed puudused ning tagada tingimused majanduskasvuks ja tulemuslikuks sotsiaalseks ja territoriaalseks ühtekuuluvuseks; rõhutab, et erilist tähelepanu tuleb pöörata asjakohase rahastamise abil nendele piirkondadele täieliku juurdepääsu ja territoriaalse ühtsuse tagamisele Euroopaga; nõuab seetõttu tungivalt, et komisjon võtaks meetmeid, näiteks saartele kehtiva vähese tähtsusega abi piirmäära suurendamist, eelkõige seoses põllumajandus-, transpordi- ja kalandussektoritega, et ühtlustada saarte konkurentsivõimet Mandri-Euroopa piirkondadega, vähendada Euroopa eri piirkondade vahelist arengutasemete erinevust ja tagada nende tulemuslik integreerimine ühtse turuga;

| 24. | loodab, et komisjon võtab Vahemere makropiirkondlike stratreegiate suhtes positiivse hoiaku, eelkõige pidades silmas riiklikku abi, mis moodustab legitiimse hüvitise saartega seotud puuduste eest ning kohandab ühtekuuluvus- ning teadus- ja innovatsioonipoliitikat vastavalt saarte konkreetsetele vajadustele, et suurendada nende integratsiooni Mandri-Euroopaga; |
| --- | --- |

24.

loodab, et komisjon võtab Vahemere makropiirkondlike stratreegiate suhtes positiivse hoiaku, eelkõige pidades silmas riiklikku abi, mis moodustab legitiimse hüvitise saartega seotud puuduste eest ning kohandab ühtekuuluvus- ning teadus- ja innovatsioonipoliitikat vastavalt saarte konkreetsetele vajadustele, et suurendada nende integratsiooni Mandri-Euroopaga;

| 25. | rõhutab kultuuri ja loova tööstuse tähtsust arengu ja töökohtade loomise alussambana saartel; |
| --- | --- |

25.

rõhutab kultuuri ja loova tööstuse tähtsust arengu ja töökohtade loomise alussambana saartel;

| 26. | kutsub komisjoni üles määrama kindlaks vajalikke vahendeid, mis võimaldavad uute makropiirkondlike algatuste hindamist ja võimalikku käivitamist Vahemere lääne- ja idaosas, näiteks katseprojektid; |
| --- | --- |

26.

kutsub komisjoni üles määrama kindlaks vajalikke vahendeid, mis võimaldavad uute makropiirkondlike algatuste hindamist ja võimalikku käivitamist Vahemere lääne- ja idaosas, näiteks katseprojektid;

| 27. | rõhutab, et peamised Vahemere makropiirkonna sekkumisvaldkonnad peaksid olema sobival alampiirkonna tasandil, kus tehakse koostööd konkreetsete projektide osas, ning see peaks hõlmama energiavõrke, koostööd teadus- ja uuendustegevuse alal, kultuuri-, haridus- ja koolitusvõrgustikke, turismi, kaubavahetust, keskkonnakaitset, säästvaid merevedusid, mereohutust ja -julgeolekut ning merekeskkonna kaitset saastamise, ülepüügi ja ebaseadusliku kalapüügi eest (milleks tuleb luua merel toimuvatest tegevustest teatamise ja nende järelevalve integreeritud süsteemide võrgustik), ning töökohtade loomise stimuleerimiseks hea valitsemistava ja tõhusa avaliku halduse tugevdamist; |
| --- | --- |

27.

rõhutab, et peamised Vahemere makropiirkonna sekkumisvaldkonnad peaksid olema sobival alampiirkonna tasandil, kus tehakse koostööd konkreetsete projektide osas, ning see peaks hõlmama energiavõrke, koostööd teadus- ja uuendustegevuse alal, kultuuri-, haridus- ja koolitusvõrgustikke, turismi, kaubavahetust, keskkonnakaitset, säästvaid merevedusid, mereohutust ja -julgeolekut ning merekeskkonna kaitset saastamise, ülepüügi ja ebaseadusliku kalapüügi eest (milleks tuleb luua merel toimuvatest tegevustest teatamise ja nende järelevalve integreeritud süsteemide võrgustik), ning töökohtade loomise stimuleerimiseks hea valitsemistava ja tõhusa avaliku halduse tugevdamist;

| 28. | leiab, et kolme makropiirkondliku strateegia (Vahemere lääneosa, Aadria ja Joonia mere ning Vahemere idaosa) koordineerimine võimaldaks ellu viia kogu Vahemere piirkonnas ühtse poliitika, mis oleks koostoimes piirkondlike ja rahvusvaheliste organisatsioonide, eriti Vahemere Liidu määratletud prioriteetidega ja võimaldaks rakendada parimaid tavasid, mis võivad ELi aruka ja jätkusuutliku majanduskasvu eesmärkide saavutamisele kaasa aidata; |
| --- | --- |

28.

leiab, et kolme makropiirkondliku strateegia (Vahemere lääneosa, Aadria ja Joonia mere ning Vahemere idaosa) koordineerimine võimaldaks ellu viia kogu Vahemere piirkonnas ühtse poliitika, mis oleks koostoimes piirkondlike ja rahvusvaheliste organisatsioonide, eriti Vahemere Liidu määratletud prioriteetidega ja võimaldaks rakendada parimaid tavasid, mis võivad ELi aruka ja jätkusuutliku majanduskasvu eesmärkide saavutamisele kaasa aidata;

| 29. | peab eriti araabia kevade sündmuste järel oluliseks, et uus makropiirkond panustaks koos kolmandate riikidega uue rändevoogude nõuetekohase strateegia väljatöötamisse, milles käsitletaks suuremast liikuvusest saadavat vastastikust kasu, mis põhineb vaesusega võitlemisel ning tööhõive ja õiglase kaubanduse tugevdamisel, et aidata kaasa makropiirkonna stabiliseerimisele; |
| --- | --- |

29.

peab eriti araabia kevade sündmuste järel oluliseks, et uus makropiirkond panustaks koos kolmandate riikidega uue rändevoogude nõuetekohase strateegia väljatöötamisse, milles käsitletaks suuremast liikuvusest saadavat vastastikust kasu, mis põhineb vaesusega võitlemisel ning tööhõive ja õiglase kaubanduse tugevdamisel, et aidata kaasa makropiirkonna stabiliseerimisele;

| 30. | leiab, et võttes arvesse ELi merepiiridega ja Põhja-Aafrikaga jagatava maismaapiiriga Vahemere piirkondi, kiirendaks makropiirkondlik strateegia uue aktiivse Euroopa naabruspoliitika arengut, andes sellele konkreetse territoriaalse mõõtme, mis tagab nii rändevoogude tõhusama ja turvalisema haldamise ja kontrolli kui ka positiivse mõju nende piirkondade majandusele; |
| --- | --- |

30.

leiab, et võttes arvesse ELi merepiiridega ja Põhja-Aafrikaga jagatava maismaapiiriga Vahemere piirkondi, kiirendaks makropiirkondlik strateegia uue aktiivse Euroopa naabruspoliitika arengut, andes sellele konkreetse territoriaalse mõõtme, mis tagab nii rändevoogude tõhusama ja turvalisema haldamise ja kontrolli kui ka positiivse mõju nende piirkondade majandusele;

| 31. | on seisukohal, et makropiirkondlik strateegia peab Vahemere piirkonnas kooskõlastama olemasolevaid Euroopa finantseeringuid, eelkõige naabruspoliitika, ühtekuuluvuspoliitika ja territoriaalse koostöö raames, et rakendada projekte, mis vastavad ühistele ülesannetele, nagu Euroopa ja Vahemere piirkonna kultuuripärandi kaitse ja väärtustamine; tuletab meelde, kui oluline on kooskõlastatud ja tasakaalustatud naabruspoliitika lõunasuunal ja Euroopa Regionaalarengu Fondist rahastatavate kultuuriprojektide abikõlblikkus nende ülesannete täitmisel; |
| --- | --- |

31.

on seisukohal, et makropiirkondlik strateegia peab Vahemere piirkonnas kooskõlastama olemasolevaid Euroopa finantseeringuid, eelkõige naabruspoliitika, ühtekuuluvuspoliitika ja territoriaalse koostöö raames, et rakendada projekte, mis vastavad ühistele ülesannetele, nagu Euroopa ja Vahemere piirkonna kultuuripärandi kaitse ja väärtustamine; tuletab meelde, kui oluline on kooskõlastatud ja tasakaalustatud naabruspoliitika lõunasuunal ja Euroopa Regionaalarengu Fondist rahastatavate kultuuriprojektide abikõlblikkus nende ülesannete täitmisel;

| 32. | rõhutab loome- ja kultuuritööstuse tähtsust ja on seisukohal, et see majandussektor muutub piirkonna majanduskasvu ja tööhõive jaoks veel olulisemaks; kutsub üles pöörama erilist tähelepanu kultuuri- ja akadeemiliste vahetusprogrammide täitmisele ning tugevdama kultuuri ja püsiturismi alaseid sidemeid; |
| --- | --- |

32.

rõhutab loome- ja kultuuritööstuse tähtsust ja on seisukohal, et see majandussektor muutub piirkonna majanduskasvu ja tööhõive jaoks veel olulisemaks; kutsub üles pöörama erilist tähelepanu kultuuri- ja akadeemiliste vahetusprogrammide täitmisele ning tugevdama kultuuri ja püsiturismi alaseid sidemeid;

| 33. | on seisukohal, et kultuuriturism võib avaldada Vahemere piirkonnale olulist mõju nii majanduse kui ka vastastikuste teadmiste ja kultuuridevahelise mõistmise seisukohast; |
| --- | --- |

33.

on seisukohal, et kultuuriturism võib avaldada Vahemere piirkonnale olulist mõju nii majanduse kui ka vastastikuste teadmiste ja kultuuridevahelise mõistmise seisukohast;

| 34. | toonitab, et Vahemere makropiirkond soodustaks kultuuridevahelist dialoogi ja rikastaks Euroopa Liidu ühist kultuuripärandit, mobiliseeriks kodanikuühiskonda ning ergutaks seeläbi vabaühendusi ja Vahemere piirkonna elanikke osalema ELi kultuuri- ja haridusprogrammides; |
| --- | --- |

34.

toonitab, et Vahemere makropiirkond soodustaks kultuuridevahelist dialoogi ja rikastaks Euroopa Liidu ühist kultuuripärandit, mobiliseeriks kodanikuühiskonda ning ergutaks seeläbi vabaühendusi ja Vahemere piirkonna elanikke osalema ELi kultuuri- ja haridusprogrammides;

| 35. | tuletab meelde hariduse põhitähtsat rolli demokraatia ning majandusliku ja sotsiaalse arengu jaoks, samuti kutseõppe tähtsust noorte tööpuuduse vastu võitlemisel; |
| --- | --- |

35.

tuletab meelde hariduse põhitähtsat rolli demokraatia ning majandusliku ja sotsiaalse arengu jaoks, samuti kutseõppe tähtsust noorte tööpuuduse vastu võitlemisel;

| 36. | rõhutab, et Vahemere makropiirkonna raames ja võttes arvesse eelkõige lõunapoolsete maade noorte motiveeritust, on oluline tugevdada noorsooalast koostööd, edendades Euroopa programme ning luues sünergiat Vahemere piirkonna noorsooameti tehtava tööga; |
| --- | --- |

36.

rõhutab, et Vahemere makropiirkonna raames ja võttes arvesse eelkõige lõunapoolsete maade noorte motiveeritust, on oluline tugevdada noorsooalast koostööd, edendades Euroopa programme ning luues sünergiat Vahemere piirkonna noorsooameti tehtava tööga;

| 37. | rõhutab eeskätt noortele keskendumise tähtsust, sest noored on uue põlvkonna alus ning nad mõjutavad kõige rohkem oma riigi tulevikku; |
| --- | --- |

37.

rõhutab eeskätt noortele keskendumise tähtsust, sest noored on uue põlvkonna alus ning nad mõjutavad kõige rohkem oma riigi tulevikku;

| 38. | soovitab vahetusprogrammide, dünaamilise teadus- ja uuendustegevuse ning elukestva õppe edendamiseks luua võrgustikke tulevase Vahemere makropiirkonna alal asuvate kõrgharidus- ja teadusasutustega, arendada piirkonna hariduse infrastruktuuri ning kõrvaldada üliõpilaste, koolitusel osalejate, noorte vabatahtlike, õpetajate, koolitajate, teadlaste ja haldustöötajate vaba liikumist takistavad tõkked; rõhutab, et õppe- ja teadustegevuse kvaliteedi parandamiseks neis võrgustikes on oluline asjakohaselt rahastada ja toetada programme Tempus ja Erasmus Mundus, eriti arvestades asjaolu, et programmis Erasmus Mundus on seni olnud vähe Vahemere piirkonnast pärit osalejaid; |
| --- | --- |

38.

soovitab vahetusprogrammide, dünaamilise teadus- ja uuendustegevuse ning elukestva õppe edendamiseks luua võrgustikke tulevase Vahemere makropiirkonna alal asuvate kõrgharidus- ja teadusasutustega, arendada piirkonna hariduse infrastruktuuri ning kõrvaldada üliõpilaste, koolitusel osalejate, noorte vabatahtlike, õpetajate, koolitajate, teadlaste ja haldustöötajate vaba liikumist takistavad tõkked; rõhutab, et õppe- ja teadustegevuse kvaliteedi parandamiseks neis võrgustikes on oluline asjakohaselt rahastada ja toetada programme Tempus ja Erasmus Mundus, eriti arvestades asjaolu, et programmis Erasmus Mundus on seni olnud vähe Vahemere piirkonnast pärit osalejaid;

| 39. | märgib, et kunstnike ja kunstiteoste liikuvus Euroopa ja Vahemere piirkonnas takerdub arvukatesse takistustesse, mis on riigiti ja piirkonniti erinevad ning tingitud osalt raskustest saada viisat, aga ka kunstnikustaatuse puudumisest ja kunsti loomise tingimustest, eriti lõunapoolsetes riikides; usub, et Vahemere makropiirkond võimaldaks edendada kunstnikustaatuse vastastikust tunnustamist, kaaluda liikuvust hõlbustavate tingimuste lubamist ja optimeerida koolitusprogrammide ja suhtlusvõrgustike kasutamist ning kultuuritegelaste, kunstnike ja teoste vaba liikumist; |
| --- | --- |

39.

märgib, et kunstnike ja kunstiteoste liikuvus Euroopa ja Vahemere piirkonnas takerdub arvukatesse takistustesse, mis on riigiti ja piirkonniti erinevad ning tingitud osalt raskustest saada viisat, aga ka kunstnikustaatuse puudumisest ja kunsti loomise tingimustest, eriti lõunapoolsetes riikides; usub, et Vahemere makropiirkond võimaldaks edendada kunstnikustaatuse vastastikust tunnustamist, kaaluda liikuvust hõlbustavate tingimuste lubamist ja optimeerida koolitusprogrammide ja suhtlusvõrgustike kasutamist ning kultuuritegelaste, kunstnike ja teoste vaba liikumist;

| 40. | kutsub üles rakendama järgmisel programmitööperioodil Euroopa ja Vahemere piirkonna Erasmuse tüüpi programmi Vahemere mõlema kalda üliõpilaste riikidevahelise liikuvuse soodustamiseks ning Euroopa ja Vahemere piirkonna Leonardo da Vinci tüüpi programmi noorte jaoks, kes soovivad omandada makropiirkondliku strateegia raames kutseharidust välismaal; |
| --- | --- |

40.

kutsub üles rakendama järgmisel programmitööperioodil Euroopa ja Vahemere piirkonna Erasmuse tüüpi programmi Vahemere mõlema kalda üliõpilaste riikidevahelise liikuvuse soodustamiseks ning Euroopa ja Vahemere piirkonna Leonardo da Vinci tüüpi programmi noorte jaoks, kes soovivad omandada makropiirkondliku strateegia raames kutseharidust välismaal;

| 41. | rõhutab vajadust võtta meetmeid sellest piirkonnast ajude äravoolu süveneva suundumuse ümberpööramiseks; |
| --- | --- |

41.

rõhutab vajadust võtta meetmeid sellest piirkonnast ajude äravoolu süveneva suundumuse ümberpööramiseks;

| 42. | kutsub üles Vahemere piirkonna ajaloolist, kultuurilist ja keelelist mitmekesisust võimalikult palju ära kasutama, sest see on uuenduste allikas, mis hoogustab nii kultuuri- ja loomemajandust kui ka turismisektorit; nõuab muuseumide ja kultuuriasutuste koostöö ergutamist ja toetamist; |
| --- | --- |

42.

kutsub üles Vahemere piirkonna ajaloolist, kultuurilist ja keelelist mitmekesisust võimalikult palju ära kasutama, sest see on uuenduste allikas, mis hoogustab nii kultuuri- ja loomemajandust kui ka turismisektorit; nõuab muuseumide ja kultuuriasutuste koostöö ergutamist ja toetamist;

| 43. | tuletab meelde, et Vahemere piirkond on eriti huvitatud Euroopa filmikunstist ja audiovisuaalteostest ning et see avaldab jätkuvalt olulist mõju piirkonna kultuuridevahelisele dialoogile nende ühiskondade praeguses demokraatia arengu faasis; |
| --- | --- |

43.

tuletab meelde, et Vahemere piirkond on eriti huvitatud Euroopa filmikunstist ja audiovisuaalteostest ning et see avaldab jätkuvalt olulist mõju piirkonna kultuuridevahelisele dialoogile nende ühiskondade praeguses demokraatia arengu faasis;

| 44. | soovib näha ulatuslikumaid koostöö- ja kaubandussuhteid kolmandate riikidega, et väärtustada Euroopa toodangut maailmaturul ja eriti Vahemere piirkonnas ning edendada seeläbi kultuurivahetust ja uute algatuste käivitamist Euroopa ja Vahemere piirkonna dialoogi ja kogu piirkonna demokraatliku arengu toetuseks, eriti arvestades Euroopa ja Vahemere piirkonna kinoteemalisel konverentsil võetud kohustusi. |
| --- | --- |

44.

soovib näha ulatuslikumaid koostöö- ja kaubandussuhteid kolmandate riikidega, et väärtustada Euroopa toodangut maailmaturul ja eriti Vahemere piirkonnas ning edendada seeläbi kultuurivahetust ja uute algatuste käivitamist Euroopa ja Vahemere piirkonna dialoogi ja kogu piirkonna demokraatliku arengu toetuseks, eriti arvestades Euroopa ja Vahemere piirkonna kinoteemalisel konverentsil võetud kohustusi.

| 45. | palub asjaomastel liikmesriikidel edendada koostööd, mis algab selle raporti koostamisega, ning palub tulevasel ELi eesistujariigil Küprosel seda projekti toetada, et komisjon ja nõukogu saaks Vahemere piirkonna makropiirkondliku strateegia kiiresti vastu võtta; rõhutab lisaks Vahemere piirkonna riikide valitsustevahelise ja piirkondadevahelise koostöö olulisust makropiirkondliku strateegia väljatöötamisel; |
| --- | --- |

45.

palub asjaomastel liikmesriikidel edendada koostööd, mis algab selle raporti koostamisega, ning palub tulevasel ELi eesistujariigil Küprosel seda projekti toetada, et komisjon ja nõukogu saaks Vahemere piirkonna makropiirkondliku strateegia kiiresti vastu võtta; rõhutab lisaks Vahemere piirkonna riikide valitsustevahelise ja piirkondadevahelise koostöö olulisust makropiirkondliku strateegia väljatöötamisel;

*

* *

| 46. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

46.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 351 E, 2.12.2011, lk 1.

(2)  ELT C 50 E, 21.2.2012, lk 55.

(3)  ELT C 188 E, 28.6.2012, lk 30.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0154.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0285.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0576.

(7)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0016.

(8)  8743/1/2011 REV 1.

---

| 29.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 349/9 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 349/9

---

Teisipäev, 3. juuli 2012ELi veealaste õigusaktide rakendamine

P7_TA(2012)0273

Euroopa Parlamendi 3. juuli 2012. aasta resolutsioon ELi veealaste õigusaktide rakendamise kohta enne Euroopas veega seotud probleemide osas üldise lähenemisviisi väljatöötamist (2011/2297(INI))

2013/C 349 E/02

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiivi 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik (1) (raamdirektiiv), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiivi 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik (1) (raamdirektiiv),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiivi 2006/118/EÜ, mis käsitleb põhjavee kaitset reostuse ja seisundi halvenemise eest (2) (põhjaveedirektiiv), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiivi 2006/118/EÜ, mis käsitleb põhjavee kaitset reostuse ja seisundi halvenemise eest (2) (põhjaveedirektiiv),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta direktiivi 2008/105/EÜ, mis käsitleb keskkonnakvaliteedi standardeid veepoliitika valdkonnas ning millega muudetakse nõukogu direktiive 82/176/EMÜ, 83/513/EMÜ, 84/156/EMÜ, 84/491/EMÜ, 86/280/EMÜ ja tunnistatakse need seejärel kehtetuks ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/60/EÜ (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta direktiivi 2008/105/EÜ, mis käsitleb keskkonnakvaliteedi standardeid veepoliitika valdkonnas ning millega muudetakse nõukogu direktiive 82/176/EMÜ, 83/513/EMÜ, 84/156/EMÜ, 84/491/EMÜ, 86/280/EMÜ ja tunnistatakse need seejärel kehtetuks ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/60/EÜ (3),

| — | võttes arvesse nõukogu 21. mai 1991. aasta direktiivi 91/271/EMÜ asulareovee puhastamise kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 21. mai 1991. aasta direktiivi 91/271/EMÜ asulareovee puhastamise kohta (4),

| — | võttes arvesse nõukogu 12. detsembri 1991. aasta direktiivi 91/676/EMÜ veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest (5) (nitraadidirektiiv), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 12. detsembri 1991. aasta direktiivi 91/676/EMÜ veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest (5) (nitraadidirektiiv),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2007. aasta direktiivi 2007/60/EÜ üleujutusriski hindamise ja maandamise kohta (6) (üleujutuste direktiiv), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2007. aasta direktiivi 2007/60/EÜ üleujutusriski hindamise ja maandamise kohta (6) (üleujutuste direktiiv),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta (7),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ning millega asutatakse Euroopa Kemikaaliamet, muudetakse direktiivi 1999/45/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 793/93 ja komisjoni määrus (EÜ) nr 1488/94 ning samuti nõukogu direktiiv 76/769/EMÜ ja komisjoni direktiivid 91/155/EMÜ, 93/67/EMÜ, 93/105/EÜ ja 2000/21/EÜ (REACH-määrus) (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ning millega asutatakse Euroopa Kemikaaliamet, muudetakse direktiivi 1999/45/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 793/93 ja komisjoni määrus (EÜ) nr 1488/94 ning samuti nõukogu direktiiv 76/769/EMÜ ja komisjoni direktiivid 91/155/EMÜ, 93/67/EMÜ, 93/105/EÜ ja 2000/21/EÜ (REACH-määrus) (8),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta direktiivi 2009/128/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse tegevusraamistik pestitsiidide säästva kasutamise saavutamiseks (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta direktiivi 2009/128/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse tegevusraamistik pestitsiidide säästva kasutamise saavutamiseks (9),

| — | võttes arvesse nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiivi 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta (10) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. novembri 2009. aasta direktiivi 2009/147/EÜ loodusliku linnustiku kaitse kohta (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiivi 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta (10) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. novembri 2009. aasta direktiivi 2009/147/EÜ loodusliku linnustiku kaitse kohta (11),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2012. aasta määrust (EL) nr 528/2012, milles käsitletakse biotsiidide turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2012. aasta määrust (EL) nr 528/2012, milles käsitletakse biotsiidide turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist (12),

| — | võttes arvesse komisjoni varsti avaldatavat Euroopa veevarude kaitsmise kava, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni varsti avaldatavat Euroopa veevarude kaitsmise kava,

| — | võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele „Meie elukindlustus, meie looduskapital: ELi bioloogilise mitmekesisuse strateegia aastani 2020” (COM(2011)0244), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele „Meie elukindlustus, meie looduskapital: ELi bioloogilise mitmekesisuse strateegia aastani 2020” (COM(2011)0244),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele „Ressursitõhusa Euroopa tegevuskava”(COM(2011)0571), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele „Ressursitõhusa Euroopa tegevuskava”(COM(2011)0571),

| — | võttes arvesse varsti algavat veevaldkonna Euroopa innovatsioonipartnerlust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse varsti algavat veevaldkonna Euroopa innovatsioonipartnerlust,

| — | võttes arvesse komisjoni 18. juuli 2007. aasta teatist „Veepuuduse ja põua probleemi kohta Euroopa Liidus” (COM(2007)0414), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. juuli 2007. aasta teatist „Veepuuduse ja põua probleemi kohta Euroopa Liidus” (COM(2007)0414),

| — | võttes arvesse oma 15. märtsi 2012. aasta resolutsiooni Marseille's 12.–17. märtsini 2012 toimuva kuuenda ülemaailmse veefoorumi kohta (13) ning foorumil vastu võetud lahenduste ja kohustuste platvormi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. märtsi 2012. aasta resolutsiooni Marseille's 12.–17. märtsini 2012 toimuva kuuenda ülemaailmse veefoorumi kohta (13) ning foorumil vastu võetud lahenduste ja kohustuste platvormi,

| — | võttes arvesse oma 9. oktoobri 2008. aasta resolutsiooni veepuuduse ja põua probleemi kohta Euroopa Liidus (14), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 9. oktoobri 2008. aasta resolutsiooni veepuuduse ja põua probleemi kohta Euroopa Liidus (14),

| — | võttes arvesse oma 6. mai 2010. aasta resolutsiooni komisjoni valge raamatu „Kliimamuutustega kohanemine: Euroopa tegevusraamistik” kohta (15), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 6. mai 2010. aasta resolutsiooni komisjoni valge raamatu „Kliimamuutustega kohanemine: Euroopa tegevusraamistik” kohta (15),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni ning petitsioonikomisjoni arvamusi (A7-0192/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni ning petitsioonikomisjoni arvamusi (A7-0192/2012),

| A. | arvestades, et veepoliitika raamdirektiivis kehtestati raamistik puhta vee kaitsmiseks ja taastamiseks ELis ning selle kestliku kasutamise tagamiseks pikas perspektiivis, ja et selle eesmärk on hea ökoloogilise ja keemilise seisundi saavutamine 2015. aastaks, kuid arvestades, et direktiivis nõutud liikmesriikide kehtestatud veemajanduskavade läbivaatamisest nähtub, et märkimisväärne osa ELi veekogudest ei saavuta 2015. aastaks head seisundit nii pikaajaliste kui ka tekkivate probleemide tõttu; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et veepoliitika raamdirektiivis kehtestati raamistik puhta vee kaitsmiseks ja taastamiseks ELis ning selle kestliku kasutamise tagamiseks pikas perspektiivis, ja et selle eesmärk on hea ökoloogilise ja keemilise seisundi saavutamine 2015. aastaks, kuid arvestades, et direktiivis nõutud liikmesriikide kehtestatud veemajanduskavade läbivaatamisest nähtub, et märkimisväärne osa ELi veekogudest ei saavuta 2015. aastaks head seisundit nii pikaajaliste kui ka tekkivate probleemide tõttu;

| B. | arvestades, et Euroopa magevee bioloogiline mitmekesisus on kriisiseisundis, kuna 37 % Euroopa mageveekaladest ja 40 % mageveemolluskitest on Rahvusvahelise Looduskaitseliidu (UICN) punase raamatu kriteeriumide alusel ohustatud; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa magevee bioloogiline mitmekesisus on kriisiseisundis, kuna 37 % Euroopa mageveekaladest ja 40 % mageveemolluskitest on Rahvusvahelise Looduskaitseliidu (UICN) punase raamatu kriteeriumide alusel ohustatud;

| C. | arvestades, et kliimamuutused mõjutavad vett eriti tugevalt ja muutuste tagajärjel võib kättesaadava vee – eriti joogivee – hulk väheneda ja kvaliteet langeda, samuti võivad üleujutused ja põuad muutuda sagedasemaks ja intensiivsemaks; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et kliimamuutused mõjutavad vett eriti tugevalt ja muutuste tagajärjel võib kättesaadava vee – eriti joogivee – hulk väheneda ja kvaliteet langeda, samuti võivad üleujutused ja põuad muutuda sagedasemaks ja intensiivsemaks;

| D. | arvestades, et vesi on võõrandamatu ühisvara, mis eluks ülivajalik, ja et õiglane veemajandus etendab olulist rolli maailma loodusvara ja ökosüsteemi teenuste säilitamises, nagu ka ressursside kasutamise ja majandusliku tootmise kõigis aspektides, ja arvestades, et Euroopa tööstuse tulevik sõltub sellest, kas leitakse efektiivsed lahendused praegustele veega seotud probleemidele, ja olemasolevate veevarude vastutustundlikust ja tõhusast majandamisest, mis mõjutab otseselt inimeste tervist, energiatootmist, põllumajandust ja toiduga kindlustatust; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et vesi on võõrandamatu ühisvara, mis eluks ülivajalik, ja et õiglane veemajandus etendab olulist rolli maailma loodusvara ja ökosüsteemi teenuste säilitamises, nagu ka ressursside kasutamise ja majandusliku tootmise kõigis aspektides, ja arvestades, et Euroopa tööstuse tulevik sõltub sellest, kas leitakse efektiivsed lahendused praegustele veega seotud probleemidele, ja olemasolevate veevarude vastutustundlikust ja tõhusast majandamisest, mis mõjutab otseselt inimeste tervist, energiatootmist, põllumajandust ja toiduga kindlustatust;

| E. | arvestades, et Euroopa kasutab praegu umbes 13 % kogu oma kättesaadavast veest, mis juba näitab teatud määral veepuudust, ja arvestades, et paljudes Euroopa paikades ületab veevõtmine kestlikku taset, mis ohustab elusloodust, elanikkonna veega kindlustatust ja erinevaid majanduslikke kasutusviise, ja arvestades, et teatavates Lõuna-Euroopa piirkondades on veekasutuse indeks tõusnud juba üle 40 %, millega kaasneb suur veepuudus; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Euroopa kasutab praegu umbes 13 % kogu oma kättesaadavast veest, mis juba näitab teatud määral veepuudust, ja arvestades, et paljudes Euroopa paikades ületab veevõtmine kestlikku taset, mis ohustab elusloodust, elanikkonna veega kindlustatust ja erinevaid majanduslikke kasutusviise, ja arvestades, et teatavates Lõuna-Euroopa piirkondades on veekasutuse indeks tõusnud juba üle 40 %, millega kaasneb suur veepuudus;

| F. | arvestades, et Lõuna-Euroopa ulatuslikele poolkuivadele aladele on samuti iseloomulik väga ebavõrdne veevarude jaotumine aasta jooksul ja ka aastate lõikes, ning arvestades, et kliimamuutuse mõjul selline väga ebakorrapärane veevarude jaotumine üha suureneb; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Lõuna-Euroopa ulatuslikele poolkuivadele aladele on samuti iseloomulik väga ebavõrdne veevarude jaotumine aasta jooksul ja ka aastate lõikes, ning arvestades, et kliimamuutuse mõjul selline väga ebakorrapärane veevarude jaotumine üha suureneb;

| G. | arvestades, et strateegias „Euroopa 2020” nähakse ette ressursside tõhusam kasutus, kuid veekasutuse suundumused ei ole praegusel ajal ebatõhusate tavade tõttu sageli kestlikud, mille tagajärjeks on vee raiskamine, ja arvestades, et veetaristud on sageli vananenud nii rohkem kui ka vähem arenenud piirkondades ning puudub teave tegelike tulemuste ja kadude kohta; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et strateegias „Euroopa 2020” nähakse ette ressursside tõhusam kasutus, kuid veekasutuse suundumused ei ole praegusel ajal ebatõhusate tavade tõttu sageli kestlikud, mille tagajärjeks on vee raiskamine, ja arvestades, et veetaristud on sageli vananenud nii rohkem kui ka vähem arenenud piirkondades ning puudub teave tegelike tulemuste ja kadude kohta;

| H. | arvestades, et üleminek rohelisele majandusele saab toimuda vaid siis, kui arvestatakse veeprobleemidega; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et üleminek rohelisele majandusele saab toimuda vaid siis, kui arvestatakse veeprobleemidega;

| I. | arvestades, et nõuetele mittevastavalt puhastatud reovesi reostab ikka veel ELi merevett, tuleb reoveepuhastuse taristu väljatöötamist liikmesriikides kiirendada; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et nõuetele mittevastavalt puhastatud reovesi reostab ikka veel ELi merevett, tuleb reoveepuhastuse taristu väljatöötamist liikmesriikides kiirendada;

ELi veealaste õigusaktide rakendamine: edusammud ja puudused

| 1. | tunnistab, et veepoliitika raamdirektiiv kujutab endast kindlat ja kaugeleulatuvat seadusandlikku alust pikaajalisele integreeritud veemajandusele ELis; tunneb heameelt Euroopa vee ja reovee puhastamise kvaliteedi paranemise üle viimastel aastatel; osutab siiski sellele, et rakendamine on olnud aeglane ning liikmesriigiti ja piirkonniti ebaühtlane, ning et Euroopa vete hea seisundi saavutamiseks 2015. aastaks on vaja oluliselt parandada veepoliitika raamdirektiivi rakendamist; |
| --- | --- |

1.

tunnistab, et veepoliitika raamdirektiiv kujutab endast kindlat ja kaugeleulatuvat seadusandlikku alust pikaajalisele integreeritud veemajandusele ELis; tunneb heameelt Euroopa vee ja reovee puhastamise kvaliteedi paranemise üle viimastel aastatel; osutab siiski sellele, et rakendamine on olnud aeglane ning liikmesriigiti ja piirkonniti ebaühtlane, ning et Euroopa vete hea seisundi saavutamiseks 2015. aastaks on vaja oluliselt parandada veepoliitika raamdirektiivi rakendamist;

| 2. | tunnistab, et vesi on inimkonna ühine ressurss ja avalik hüve, ning et juurdepääs veele peaks olema üldine põhiõigus; rõhutab, et vee kestlik kasutamine on keskkonna ja rahvatervise nõuetest tulenev vajadus, millel on põhiroll kliimat reguleerivas tsüklis; kordab, et siseturu eeskirjad tuleb kohandada vastavalt veesektori eripärale, ja palub, et liikmesriigid majandaksid subsidiaarsuse põhimõtet järgides vett ja veevarustust kooskõlas veepoliitika raamdirektiivi artikliga 9; |
| --- | --- |

2.

tunnistab, et vesi on inimkonna ühine ressurss ja avalik hüve, ning et juurdepääs veele peaks olema üldine põhiõigus; rõhutab, et vee kestlik kasutamine on keskkonna ja rahvatervise nõuetest tulenev vajadus, millel on põhiroll kliimat reguleerivas tsüklis; kordab, et siseturu eeskirjad tuleb kohandada vastavalt veesektori eripärale, ja palub, et liikmesriigid majandaksid subsidiaarsuse põhimõtet järgides vett ja veevarustust kooskõlas veepoliitika raamdirektiivi artikliga 9;

| 3. | märgib, et vaatamata asulareovee puhastamise direktiivi rakendamisel tehtud edusammudele ei järgita ikka veel piisavalt kogumissüsteemidele ja/või puhastamisele kehtestatud nõudeid; |
| --- | --- |

3.

märgib, et vaatamata asulareovee puhastamise direktiivi rakendamisel tehtud edusammudele ei järgita ikka veel piisavalt kogumissüsteemidele ja/või puhastamisele kehtestatud nõudeid;

| 4. | toonitab, et ehkki peamiselt tuleks keskenduda veemajanduse valdkonna kehtivate õigusaktide rakendamisele, on siiski olemas konkreetsed puudused, mis tuleb kõrvaldada nii kehtivate õigusaktide kohandamisega veepoliitika prioriteetidele kui ka uute õigusaktide väljatöötamisega, et tegeleda teatud valdkondade või tegevuse mõjuga, ja et seejuures tuleb arvesse võtta erinevate majandustegevuses osalejate ja teiste mõjutatud osapoolte vahelise koostöö tähtsust kestliku veemajanduse jaoks; |
| --- | --- |

4.

toonitab, et ehkki peamiselt tuleks keskenduda veemajanduse valdkonna kehtivate õigusaktide rakendamisele, on siiski olemas konkreetsed puudused, mis tuleb kõrvaldada nii kehtivate õigusaktide kohandamisega veepoliitika prioriteetidele kui ka uute õigusaktide väljatöötamisega, et tegeleda teatud valdkondade või tegevuse mõjuga, ja et seejuures tuleb arvesse võtta erinevate majandustegevuses osalejate ja teiste mõjutatud osapoolte vahelise koostöö tähtsust kestliku veemajanduse jaoks;

| 5. | kordab oma seisukohta, et komisjon peab esitama üleujutuste direktiivi sarnase õigusakti eelnõu, milles ergutataks ELi poliitika vastuvõtmist veepuuduse, põua ja kliimamuutusega kohanemise valdkonnas; |
| --- | --- |

5.

kordab oma seisukohta, et komisjon peab esitama üleujutuste direktiivi sarnase õigusakti eelnõu, milles ergutataks ELi poliitika vastuvõtmist veepuuduse, põua ja kliimamuutusega kohanemise valdkonnas;

| 6. | liigitab komisjoni varsti avaldatava Euroopa veevarude kaitsmise kava ELi poliitiliseks vastuseks praegustele ja tulevastele veeprobleemidele eesmärgiga tagada aastani 2050 kestlikuks ja õiglaseks veekasutuseks hea kvaliteediga vee piisav kättesaadavus, riivamata seejuures liikmesriikide suveräänseid õiguseid veepoliitika valdkonnas; |
| --- | --- |

6.

liigitab komisjoni varsti avaldatava Euroopa veevarude kaitsmise kava ELi poliitiliseks vastuseks praegustele ja tulevastele veeprobleemidele eesmärgiga tagada aastani 2050 kestlikuks ja õiglaseks veekasutuseks hea kvaliteediga vee piisav kättesaadavus, riivamata seejuures liikmesriikide suveräänseid õiguseid veepoliitika valdkonnas;

| 7. | tuletab liikmesriikidele meelde vee raamdirektiivist tulenevat kohustust saavutada 2015. aastaks vee hea seisund; nõuab tungivalt, et komisjon võtaks otsustavalt meetmed, et lõpetada ELi veealaste õigusaktide rikkumised liikmesriikide poolt; nõuab samal ajal, et töötataks välja ja tehtaks kättesaadavaks täiendav abi, näiteks terviklike suuniste ja tõhusate vahendite abil, et soodustada suutlikkuse arendamist eelkõige piirkondlike asutuste ja vesikondade ametite puhul, tagada võrdsed võimalused ja abistada liikmesriike ELi veepoliitika rakendamise edasistes etappides paremini nõuetele vastamisel, et täita veepoliitika osas võetud kohustused; juhib tähelepanu sellele, et petitsioonid on paljudel juhtudel paljastanud probleeme, mis on seotud ELi veealaste õigusaktide ülevõtmise ja nõuetekohase rakendamisega, ja kutsub komisjoni üles olema oma uurimistes ja eelkõige petitsioonide kontrollimisel otsusekindlam; |
| --- | --- |

7.

tuletab liikmesriikidele meelde vee raamdirektiivist tulenevat kohustust saavutada 2015. aastaks vee hea seisund; nõuab tungivalt, et komisjon võtaks otsustavalt meetmed, et lõpetada ELi veealaste õigusaktide rikkumised liikmesriikide poolt; nõuab samal ajal, et töötataks välja ja tehtaks kättesaadavaks täiendav abi, näiteks terviklike suuniste ja tõhusate vahendite abil, et soodustada suutlikkuse arendamist eelkõige piirkondlike asutuste ja vesikondade ametite puhul, tagada võrdsed võimalused ja abistada liikmesriike ELi veepoliitika rakendamise edasistes etappides paremini nõuetele vastamisel, et täita veepoliitika osas võetud kohustused; juhib tähelepanu sellele, et petitsioonid on paljudel juhtudel paljastanud probleeme, mis on seotud ELi veealaste õigusaktide ülevõtmise ja nõuetekohase rakendamisega, ja kutsub komisjoni üles olema oma uurimistes ja eelkõige petitsioonide kontrollimisel otsusekindlam;

Tõhus veekasutus ja ressursside majandamine

| 8. | toonitab tõhusa veekasutuse tähtsust; nõuab tõhusamat veekasutust eelkõige sellistes sektorites nagu energeetika ja põllumajandus, mis on suurimad veetarbijad; |
| --- | --- |

8.

toonitab tõhusa veekasutuse tähtsust; nõuab tõhusamat veekasutust eelkõige sellistes sektorites nagu energeetika ja põllumajandus, mis on suurimad veetarbijad;

| 9. | rõhutab seost energiatootmise, energiatõhususe ja veega kindlustatuse vahel; osutab, et Euroopa tasandil on vaja täiendavaid strateegiad ja lähenemisviise, nt vee kasutamine energiasalvestina, tagamaks, et kasvav energianõudlus ei seaks ohtu veega kindlustatust ning et kasutataks ära võimalus vähendada energiakasutust tõhusa veekasutuse abil; toonitab, et veekasutust tuleks võtta arvesse tavapäraste ja vähese CO2-heitega energiaallikate, sealhulgas eelkõige bioenergia ja hüdroenergia kestlikkuse hindamisel, ja juhib tähelepanu riskidele, mis on seotud gaasi mittetavapärase ammutamisega; |
| --- | --- |

9.

rõhutab seost energiatootmise, energiatõhususe ja veega kindlustatuse vahel; osutab, et Euroopa tasandil on vaja täiendavaid strateegiad ja lähenemisviise, nt vee kasutamine energiasalvestina, tagamaks, et kasvav energianõudlus ei seaks ohtu veega kindlustatust ning et kasutataks ära võimalus vähendada energiakasutust tõhusa veekasutuse abil; toonitab, et veekasutust tuleks võtta arvesse tavapäraste ja vähese CO2-heitega energiaallikate, sealhulgas eelkõige bioenergia ja hüdroenergia kestlikkuse hindamisel, ja juhib tähelepanu riskidele, mis on seotud gaasi mittetavapärase ammutamisega;

| 10. | rõhutab, et põllumajandussektoris saab veekasutuse tõhusust ja kestlikkust parandada uuenduslike tehnoloogiate ja tavade kasutuselevõtmisega ning põllumajandustootjate ja lõppkasutajate teavitamise ja teadlikkuse suurendamisega; toonitab sellega seoses, et maamajandajate ja teiste sidusrühmade vaheline koostöö aitab kaasa heade tulemuste saavutamisele veevarude kaitsmisel; rõhutab lisaks, et kliimamuutuse ja toiduga kindlustatusega seotud raskusi silmas pidades tuleb põllumajanduse tarbeks kättesaadavaks teha piisavad veevarud, arendades nt veehoidlaid; märgib, et suuremat osa veest kasutatakse põllumajanduses, ning toonitab, kui oluline on veevarude kaitse ja kestlik kasutus ÜPP praeguse reformi raames; |
| --- | --- |

10.

rõhutab, et põllumajandussektoris saab veekasutuse tõhusust ja kestlikkust parandada uuenduslike tehnoloogiate ja tavade kasutuselevõtmisega ning põllumajandustootjate ja lõppkasutajate teavitamise ja teadlikkuse suurendamisega; toonitab sellega seoses, et maamajandajate ja teiste sidusrühmade vaheline koostöö aitab kaasa heade tulemuste saavutamisele veevarude kaitsmisel; rõhutab lisaks, et kliimamuutuse ja toiduga kindlustatusega seotud raskusi silmas pidades tuleb põllumajanduse tarbeks kättesaadavaks teha piisavad veevarud, arendades nt veehoidlaid; märgib, et suuremat osa veest kasutatakse põllumajanduses, ning toonitab, kui oluline on veevarude kaitse ja kestlik kasutus ÜPP praeguse reformi raames;

| 11. | on seisukohal, et kasvav nõudlus vee järele eeldab kiireloomulisi investeeringuid niisutusse ning kutsub komisjoni üles hõlbustama lahenduse leidmist sellistele veenappusega seotud probleemidele nagu põhjaveereservuaaride kunstlik täitmine, vee kogumine ja alternatiivsete niisutusmeetodite väljatöötamine; rõhutab samas, kui oluline on teadmus- ja tehnosiire sellise tehnoloogia ning veevarude kaitse, vee kogumise, põhjavee majandamise ja reovee puhastamise valdkonnas; |
| --- | --- |

11.

on seisukohal, et kasvav nõudlus vee järele eeldab kiireloomulisi investeeringuid niisutusse ning kutsub komisjoni üles hõlbustama lahenduse leidmist sellistele veenappusega seotud probleemidele nagu põhjaveereservuaaride kunstlik täitmine, vee kogumine ja alternatiivsete niisutusmeetodite väljatöötamine; rõhutab samas, kui oluline on teadmus- ja tehnosiire sellise tehnoloogia ning veevarude kaitse, vee kogumise, põhjavee majandamise ja reovee puhastamise valdkonnas;

| 12. | rõhutab, et põhjavee taastootmine põllu- ja metsamajanduslike maade all on väga laiaulatuslik ning põllumajandustootjatel ja metsandusettevõtjatel on juba praegu eriline vastutus kvaliteetse põhjavee puhtana hoidmisel; tunnustab põllumajandustootjate jõupingutusi põhjaveevarude kvaliteedi parandamisel; |
| --- | --- |

12.

rõhutab, et põhjavee taastootmine põllu- ja metsamajanduslike maade all on väga laiaulatuslik ning põllumajandustootjatel ja metsandusettevõtjatel on juba praegu eriline vastutus kvaliteetse põhjavee puhtana hoidmisel; tunnustab põllumajandustootjate jõupingutusi põhjaveevarude kvaliteedi parandamisel;

| 13. | toonitab, et keskkonnaohutu ja majanduslik vee saneerimise ja reovee majandamise poliitika peaks lahendama reostuse probleemi selle tekkekohal, enne kui kõik saasteained kanduvad edasi kulukasse torusuudmetöötlusse, pidades eelkõige silmas vett, mis voolab läbi saastunud pinnase; innustab kasutama reovett ja torusuudmetöötluse kõrvalsaadusi uue ressursina rangete kvaliteedinõuete alusel; märgib, et reovett saab kasutada energiaallikana tekkiva soojuse või vees leiduva orgaanilise materjali ärakasutamise teel ning see võimalus tuleks ära kasutada; |
| --- | --- |

13.

toonitab, et keskkonnaohutu ja majanduslik vee saneerimise ja reovee majandamise poliitika peaks lahendama reostuse probleemi selle tekkekohal, enne kui kõik saasteained kanduvad edasi kulukasse torusuudmetöötlusse, pidades eelkõige silmas vett, mis voolab läbi saastunud pinnase; innustab kasutama reovett ja torusuudmetöötluse kõrvalsaadusi uue ressursina rangete kvaliteedinõuete alusel; märgib, et reovett saab kasutada energiaallikana tekkiva soojuse või vees leiduva orgaanilise materjali ärakasutamise teel ning see võimalus tuleks ära kasutada;

| 14. | nõuab – vastavalt vajadusele – ELi veealaste õigusaktide ajakohastamist, et võtta nõuetekohaselt arvesse tehnoloogilisi edusamme vee taaskasutamise ja ringlussevõtu osas, et võimaldada puhastatud reovee kulu- ja energiatõhusat taaskasutamist niisutamiseks ja tööstuses ning hallvee taaskasutamist majapidamistes; nõuab meetmeid puhastatud vee keemilise ja bioloogilise kvaliteedi nõuetekohaseks seireks; palub komisjonil uurida võimalusi, kuidas stimuleerida töödeldud reovee, hallvee ja vihmavee laialdasemat kasutamist, et aidata leevendada veepuudust; |
| --- | --- |

14.

nõuab – vastavalt vajadusele – ELi veealaste õigusaktide ajakohastamist, et võtta nõuetekohaselt arvesse tehnoloogilisi edusamme vee taaskasutamise ja ringlussevõtu osas, et võimaldada puhastatud reovee kulu- ja energiatõhusat taaskasutamist niisutamiseks ja tööstuses ning hallvee taaskasutamist majapidamistes; nõuab meetmeid puhastatud vee keemilise ja bioloogilise kvaliteedi nõuetekohaseks seireks; palub komisjonil uurida võimalusi, kuidas stimuleerida töödeldud reovee, hallvee ja vihmavee laialdasemat kasutamist, et aidata leevendada veepuudust;

| 15. | juhib tähelepanu asjaolule, et veekasutuse vähendamine peaks olema esmatähtis; rõhutab ökodisaini ning vettsäästvate seadmete tähtsust ja nõuab, et veemõõtmine muudetaks siduvaks kõigis valdkondades ja kõigi kasutajate jaoks kõigis ELi riikides; kutsub lisaks komisjoni üles reguleerima põllumajanduses kasutatavate seadmete veekasutuse tõhusust; |
| --- | --- |

15.

juhib tähelepanu asjaolule, et veekasutuse vähendamine peaks olema esmatähtis; rõhutab ökodisaini ning vettsäästvate seadmete tähtsust ja nõuab, et veemõõtmine muudetaks siduvaks kõigis valdkondades ja kõigi kasutajate jaoks kõigis ELi riikides; kutsub lisaks komisjoni üles reguleerima põllumajanduses kasutatavate seadmete veekasutuse tõhusust;

| 16. | tuletab meelde, et ELis läheb ebatõhususe tõttu ligi 20 % vett kaduma, mistõttu on tõhususe parandamine veevarude kasutamisel väga oluline veemajanduse kestlikkuseks ning eriti veepuuduse ja põuaga toimetulemiseks; rõhutab, et tuleb kiiresti teostada audit Euroopa veevõrgu olukorra kohta, et hinnata selle kvaliteeti, vananemist ja vastastikust seotust, sest veevõrgu lekete tõttu võib kaotsi minna kuni 70 % Euroopa linnadele tarnitavast veest, ning tuleb ergutada investeeringuid taristusse; |
| --- | --- |

16.

tuletab meelde, et ELis läheb ebatõhususe tõttu ligi 20 % vett kaduma, mistõttu on tõhususe parandamine veevarude kasutamisel väga oluline veemajanduse kestlikkuseks ning eriti veepuuduse ja põuaga toimetulemiseks; rõhutab, et tuleb kiiresti teostada audit Euroopa veevõrgu olukorra kohta, et hinnata selle kvaliteeti, vananemist ja vastastikust seotust, sest veevõrgu lekete tõttu võib kaotsi minna kuni 70 % Euroopa linnadele tarnitavast veest, ning tuleb ergutada investeeringuid taristusse;

Vesi ja ökosüsteemid

| 17. | märgib, et vesi on enamiku ökosüsteemi teenuste keskmes, ja rõhutab nõuetekohase veemajanduse tähtsust bioloogilise mitmekesisuse eesmärkide saavutamisel; rõhutab, et veevarude majandamises tuleb võtta metsade uuendamise ja märgalade taastamise meetmeid; nõuab veepoliitika raamdirektiivi eesmärkide paremat vastavust Natura 2000 programmile; toonitab, et teadmusbaas peaks sisaldama nn keskkonnavoogude kontseptsiooni ja arvestama veepõhiseid ökosüsteemi teenuseid; rõhutab vajadust võtta arvesse asjaolu, et muutused veeringluses sõltuvad elupaigast ning see avaldab mõju ringlussevõetava vee osakaalule; veeringlus ei ole kõikjal ühesugune ning troopikavööndi, Vahemere piirkonna ning keskmiste või kõrgete laiuskraadide veeringlus on erinev; |
| --- | --- |

17.

märgib, et vesi on enamiku ökosüsteemi teenuste keskmes, ja rõhutab nõuetekohase veemajanduse tähtsust bioloogilise mitmekesisuse eesmärkide saavutamisel; rõhutab, et veevarude majandamises tuleb võtta metsade uuendamise ja märgalade taastamise meetmeid; nõuab veepoliitika raamdirektiivi eesmärkide paremat vastavust Natura 2000 programmile; toonitab, et teadmusbaas peaks sisaldama nn keskkonnavoogude kontseptsiooni ja arvestama veepõhiseid ökosüsteemi teenuseid; rõhutab vajadust võtta arvesse asjaolu, et muutused veeringluses sõltuvad elupaigast ning see avaldab mõju ringlussevõetava vee osakaalule; veeringlus ei ole kõikjal ühesugune ning troopikavööndi, Vahemere piirkonna ning keskmiste või kõrgete laiuskraadide veeringlus on erinev;

| 18. | rõhutab, et veevarud ja nendega seotud ökosüsteemid on kliimamuutuse suhtes eriti tundlikud ning see võib põhjustada kättesaadava vee, eelkõige joogivee koguse vähenemise ja selle kvaliteedi langemise ning ka üleujutuste ja põudade sagenemise ja intensiivistumise; nõuab, et kliimamuutusega kohanemise ja selle mõju vähendamise meetmetes võetaks nõuetekohaselt arvesse selle mõju veevarudele; toonitab riskiennetuse, leevendamise ja reageerimisstrateegiate tähtsust veega seotud äärmuslike nähtuste ennetamisel; |
| --- | --- |

18.

rõhutab, et veevarud ja nendega seotud ökosüsteemid on kliimamuutuse suhtes eriti tundlikud ning see võib põhjustada kättesaadava vee, eelkõige joogivee koguse vähenemise ja selle kvaliteedi langemise ning ka üleujutuste ja põudade sagenemise ja intensiivistumise; nõuab, et kliimamuutusega kohanemise ja selle mõju vähendamise meetmetes võetaks nõuetekohaselt arvesse selle mõju veevarudele; toonitab riskiennetuse, leevendamise ja reageerimisstrateegiate tähtsust veega seotud äärmuslike nähtuste ennetamisel;

| 19. | rõhutab kliimamuutuse võimalikku mõju veeökosüsteemidele, mis sunnib võtma rangeid süstemaatilisi meetmeid looduse ja bioloogilise mitmekesisuse kaitseks ning kehtestama hoolikalt läbimõeldud eeskirjad muudetud veekogude koosmajandamiseks, eelkõige valgalade majandamise ja muudetud veeringlussüsteemide valdkonnas, võttes samas arvesse liikmesriikide pädevust selles valdkonnas; |
| --- | --- |

19.

rõhutab kliimamuutuse võimalikku mõju veeökosüsteemidele, mis sunnib võtma rangeid süstemaatilisi meetmeid looduse ja bioloogilise mitmekesisuse kaitseks ning kehtestama hoolikalt läbimõeldud eeskirjad muudetud veekogude koosmajandamiseks, eelkõige valgalade majandamise ja muudetud veeringlussüsteemide valdkonnas, võttes samas arvesse liikmesriikide pädevust selles valdkonnas;

| 20. | märgib, et mõned riigid ei kannata veenappuse tõttu, kuid neile valmistab raskusi toimetulek liigveega, mille põhjuseks on korrapärased või tugevad vihmad, üleujutused, vesikondi ja rannikualasid mõjutav jõgede erosioon ja saastumine ning kõnealuste nähtuste mõju kohalikele elanikele, nagu nähtub paljudest laekunud petitsioonidest; kutsub komisjoni üles analüüsima võimalusi, kuidas vältida üleujutuste tagajärgi, arvestades liikmesriikides viimastel aastatel üleujutuse ohu märgatavat suurenemist; |
| --- | --- |

20.

märgib, et mõned riigid ei kannata veenappuse tõttu, kuid neile valmistab raskusi toimetulek liigveega, mille põhjuseks on korrapärased või tugevad vihmad, üleujutused, vesikondi ja rannikualasid mõjutav jõgede erosioon ja saastumine ning kõnealuste nähtuste mõju kohalikele elanikele, nagu nähtub paljudest laekunud petitsioonidest; kutsub komisjoni üles analüüsima võimalusi, kuidas vältida üleujutuste tagajärgi, arvestades liikmesriikides viimastel aastatel üleujutuse ohu märgatavat suurenemist;

| 21. | toonitab, et komisjon peab kutsuma liikmesriike üles kiirendama keskkonnahoidliku põllumajandustegevuse uuesti kasutusele võtmist mägialadel, et võidelda hüdrogeoloogilise ebastabiilsuse vastu ja soodustada vete reguleerimist, võttes taas kasutusele head tavad kaevude, äravoolukanalite ja kallaste rajamiseks, mis võimaldavad ülemääraste sadude korral vähendada negatiivset mõju orgudele ning põua korral tagada hoidlates veevarud, mida saab kasutada ka metsatulekahjude vastu võitlemisel; |
| --- | --- |

21.

toonitab, et komisjon peab kutsuma liikmesriike üles kiirendama keskkonnahoidliku põllumajandustegevuse uuesti kasutusele võtmist mägialadel, et võidelda hüdrogeoloogilise ebastabiilsuse vastu ja soodustada vete reguleerimist, võttes taas kasutusele head tavad kaevude, äravoolukanalite ja kallaste rajamiseks, mis võimaldavad ülemääraste sadude korral vähendada negatiivset mõju orgudele ning põua korral tagada hoidlates veevarud, mida saab kasutada ka metsatulekahjude vastu võitlemisel;

| 22. | tunnistab, kui olulist rolli etendavad põhjaveekihid veeringluse ning mitmete põhiküsimuste, sealhulgas vee reostumise, üleujutuste leevendamise kavade, soolase vee sissetungi ja põhjavee pikaajalisest vähenemisest tuleneva pinnase vajumise puhul; kutsub komisjoni üles pöörama piisavat tähelepanu põhjaveekihtide kestlikule majandamisele; |
| --- | --- |

22.

tunnistab, kui olulist rolli etendavad põhjaveekihid veeringluse ning mitmete põhiküsimuste, sealhulgas vee reostumise, üleujutuste leevendamise kavade, soolase vee sissetungi ja põhjavee pikaajalisest vähenemisest tuleneva pinnase vajumise puhul; kutsub komisjoni üles pöörama piisavat tähelepanu põhjaveekihtide kestlikule majandamisele;

| 23. | palub komisjonil seoses oluliste ohtudega, mida kildagaasi uurimine ja kasutamine põhjustab nii pinnasele kui põhjaveele, tagada, et sellist tegevust hõlmaks keskkonnamõju hindamise direktiiv; palub komisjonil samuti esitada kiiresti suunised veeseiret käsitlevate algandmete kogumise kohta, mis tuleb koguda enne mis tahes hüdraulilist purustamist – nii kildagaasi uurimise kui ka kasutamise eesmärgil, ning kriteeriumid, mida tuleb kasutada hüdraulilise purustamise mõju (sealhulgas võimalik leke põhjaveevarudesse) hindamisel erinevate geoloogiliste pinnavormide puhul; |
| --- | --- |

23.

palub komisjonil seoses oluliste ohtudega, mida kildagaasi uurimine ja kasutamine põhjustab nii pinnasele kui põhjaveele, tagada, et sellist tegevust hõlmaks keskkonnamõju hindamise direktiiv; palub komisjonil samuti esitada kiiresti suunised veeseiret käsitlevate algandmete kogumise kohta, mis tuleb koguda enne mis tahes hüdraulilist purustamist – nii kildagaasi uurimise kui ka kasutamise eesmärgil, ning kriteeriumid, mida tuleb kasutada hüdraulilise purustamise mõju (sealhulgas võimalik leke põhjaveevarudesse) hindamisel erinevate geoloogiliste pinnavormide puhul;

| 24. | tuletab meelde, et mullakaitsel on veekvaliteedi säilitamisel keskne osa; märgib, et mulla seisundi halvenemisel on eeskätt kohalikud ja piirkondlikud põhjused ja tagajärjed ning seetõttu tuleb kohaldada subsidiaarsuse põhimõtet; kutsub kõiki liikmesriike üles täitma võetud kohustust kaitsta mulla kvaliteeti ja hoida selle head seisundit ning nõuab tungivalt, et liikmesriigid, kus mullakaitse alased sätted puuduvad, sellega tegeleksid; |
| --- | --- |

24.

tuletab meelde, et mullakaitsel on veekvaliteedi säilitamisel keskne osa; märgib, et mulla seisundi halvenemisel on eeskätt kohalikud ja piirkondlikud põhjused ja tagajärjed ning seetõttu tuleb kohaldada subsidiaarsuse põhimõtet; kutsub kõiki liikmesriike üles täitma võetud kohustust kaitsta mulla kvaliteeti ja hoida selle head seisundit ning nõuab tungivalt, et liikmesriigid, kus mullakaitse alased sätted puuduvad, sellega tegeleksid;

| 25. | osutab, et integreeritud veevarude majandamisel ja maakorralduses vesikondade tasandil tuleks võtta arvesse veest sõltuvat majandustegevust ja kõigi kasutajate veevajadust, samuti vajadust veenappuse tervikliku käsitluse järele, ning tagada tuleks veega seotud inimtegevuse kestlikkus; |
| --- | --- |

25.

osutab, et integreeritud veevarude majandamisel ja maakorralduses vesikondade tasandil tuleks võtta arvesse veest sõltuvat majandustegevust ja kõigi kasutajate veevajadust, samuti vajadust veenappuse tervikliku käsitluse järele, ning tagada tuleks veega seotud inimtegevuse kestlikkus;

| 26. | on seisukohal, et linnakeskkonna reovesi on üks kõige olulisemaid veekeskkonda, jõgesid ja rannikut saastavaid tegureid ning et asulareovee puhastamise direktiivi edukas rakendamine mõjutab oluliselt vee kvaliteeti kõikides liikmesriikides ja seega ka veepoliitika raamdirektiivi edukat rakendamist; |
| --- | --- |

26.

on seisukohal, et linnakeskkonna reovesi on üks kõige olulisemaid veekeskkonda, jõgesid ja rannikut saastavaid tegureid ning et asulareovee puhastamise direktiivi edukas rakendamine mõjutab oluliselt vee kvaliteeti kõikides liikmesriikides ja seega ka veepoliitika raamdirektiivi edukat rakendamist;

| 27. | juhib tähelepanu asjaolule, et selline saaste võib avaldada ränka mõju inimeste tervisele, nagu nähtub Iirimaalt (Galway), Prantsusmaalt (Bretagne) ja teistest liikmesriikidest laekunud petitsioonidest; tuletab meelde oma 2. veebruari 2012. aasta resolutsiooni küsimuste kohta, mida petitsioonide esitajad on tõstatanud seoses jäätmekäitluse direktiivi ja sellega seotud direktiivide kohaldamisega Euroopa Liidu liikmesriikides, milles juhiti tähelepanu ohtlikul tasemel veesaastele, mille põhjuseks on halvasti juhitud või ebaseaduslikud prügilad ja karjäärid, mis on põhjustanud pinnasesse imbumise ning põhjavee ja põhjaveekihtide saastumise; |
| --- | --- |

27.

juhib tähelepanu asjaolule, et selline saaste võib avaldada ränka mõju inimeste tervisele, nagu nähtub Iirimaalt (Galway), Prantsusmaalt (Bretagne) ja teistest liikmesriikidest laekunud petitsioonidest; tuletab meelde oma 2. veebruari 2012. aasta resolutsiooni küsimuste kohta, mida petitsioonide esitajad on tõstatanud seoses jäätmekäitluse direktiivi ja sellega seotud direktiivide kohaldamisega Euroopa Liidu liikmesriikides, milles juhiti tähelepanu ohtlikul tasemel veesaastele, mille põhjuseks on halvasti juhitud või ebaseaduslikud prügilad ja karjäärid, mis on põhjustanud pinnasesse imbumise ning põhjavee ja põhjaveekihtide saastumise;

| 28. | juhib tähelepanu paljudele negatiivsetele teguritele, mille on hukka mõistnud petitsioonide esitajad – sealhulgas prügilad, pädevate asutuste poolse vee kvaliteedi kontrolli puudumine, linnade ja energiaga seotud areng, põllumajandus- ja tööstustegevus, mis avaldavad suurt mõju keskkonnale ja inimeste tervisele ning halvendavad vee kvaliteeti; nõuab seepärast, et kehtestataks sihtotstarbelisemad toetused, mis suurendavad veemajanduse tõhusust, ning – eriti vaeste ja maapiirkondade elanike toetamiseks – tagavad kõigile taskukohase hinnaga vee kättesaadavuse ja selle jaotamise puudust kannatavatel aladel, eelkõige aladel, mis paiknevad eemal suurtest veejaotussüsteemidega varustatud linnastutest; |
| --- | --- |

28.

juhib tähelepanu paljudele negatiivsetele teguritele, mille on hukka mõistnud petitsioonide esitajad – sealhulgas prügilad, pädevate asutuste poolse vee kvaliteedi kontrolli puudumine, linnade ja energiaga seotud areng, põllumajandus- ja tööstustegevus, mis avaldavad suurt mõju keskkonnale ja inimeste tervisele ning halvendavad vee kvaliteeti; nõuab seepärast, et kehtestataks sihtotstarbelisemad toetused, mis suurendavad veemajanduse tõhusust, ning – eriti vaeste ja maapiirkondade elanike toetamiseks – tagavad kõigile taskukohase hinnaga vee kättesaadavuse ja selle jaotamise puudust kannatavatel aladel, eelkõige aladel, mis paiknevad eemal suurtest veejaotussüsteemidega varustatud linnastutest;

| 29. | on arvamusel, et toitainetega rikastumine on üks mitmetest pinnaveekogude saastumist põhjustavatest teguritest, mis mõjutab elurikkust ja vähendab väärtuslikke ökosüsteemi teenuseid; märgib, et kui 2015. aastaks ei õnnestu saavutada pinnaveekogude head seisundit, on võib-olla enam kui poolte prognoositavate juhtumite põhjuseks uuritud toitainete sisaldus; |
| --- | --- |

29.

on arvamusel, et toitainetega rikastumine on üks mitmetest pinnaveekogude saastumist põhjustavatest teguritest, mis mõjutab elurikkust ja vähendab väärtuslikke ökosüsteemi teenuseid; märgib, et kui 2015. aastaks ei õnnestu saavutada pinnaveekogude head seisundit, on võib-olla enam kui poolte prognoositavate juhtumite põhjuseks uuritud toitainete sisaldus;

| 30. | nõuab tungivalt, et komisjon hoogustaks võitlust saasteainete, näiteks antibiootikumi-, ravimi- ja rasestumisvastastest tablettidest pärit hormoonijääkide üha laialdasema vettejuhtimise vastu, kuna need jäägid avaldavad negatiivset mõju inimeste tervisele ja keskkonnale; |
| --- | --- |

30.

nõuab tungivalt, et komisjon hoogustaks võitlust saasteainete, näiteks antibiootikumi-, ravimi- ja rasestumisvastastest tablettidest pärit hormoonijääkide üha laialdasema vettejuhtimise vastu, kuna need jäägid avaldavad negatiivset mõju inimeste tervisele ja keskkonnale;

Teadmus ja innovatsioon

| 31. | tunnistab, et ELi poliitiline raamistik on võimaldanud koguda vee kohta vähem killustatud andmeid ja teostada paremat seiret; märgib siiski, et puuduvad usaldusväärsed andmed vee koguste kohta, näiteks seoses veevõtmise ja leketega; märgib, et andmehaldust on võimalik parandada statistiliste andmete täiustamise, andmekogumisjaamade ja Euroopa veeteabesüsteemi (WISE) ning ülemaailmse keskkonna- ja turvaseire kasutamisega, et jälgida veevarude seisundit ja veevarusid mõjutavat majandustegevust; palub komisjonil koostöös Euroopa Keskkonnaametiga töötada välja uus usaldusväärsete näitajate kogum veekontode kohta; toonitab, et teadmusbaas peaks sisaldama nn keskkonnavoogude kontseptsiooni ja arvestama veepõhiseid ökosüsteemi teenuseid ning seoseid kliima, territooriumi ja veetsüklist tulenevate maa-aluste veevarude vahel; |
| --- | --- |

31.

tunnistab, et ELi poliitiline raamistik on võimaldanud koguda vee kohta vähem killustatud andmeid ja teostada paremat seiret; märgib siiski, et puuduvad usaldusväärsed andmed vee koguste kohta, näiteks seoses veevõtmise ja leketega; märgib, et andmehaldust on võimalik parandada statistiliste andmete täiustamise, andmekogumisjaamade ja Euroopa veeteabesüsteemi (WISE) ning ülemaailmse keskkonna- ja turvaseire kasutamisega, et jälgida veevarude seisundit ja veevarusid mõjutavat majandustegevust; palub komisjonil koostöös Euroopa Keskkonnaametiga töötada välja uus usaldusväärsete näitajate kogum veekontode kohta; toonitab, et teadmusbaas peaks sisaldama nn keskkonnavoogude kontseptsiooni ja arvestama veepõhiseid ökosüsteemi teenuseid ning seoseid kliima, territooriumi ja veetsüklist tulenevate maa-aluste veevarude vahel;

| 32. | rõhutab, et tuleb keskenduda programmi Horisont 2020 erieesmärkidele ja meetmetele veevarude ja veekeskkonna paremaks ja kestlikumaks majandamiseks ELis ja selle naaberriikides; on arvamusel, et ELi teadusuuringute poliitika peaks tegelema selliste süvenevate probleemidega nagu vee majandamine põllumajanduses, hoonetes, tööstuses ja kodumajapidamistes ning veetarbimise tõhususega seotud eesmärkidega; juhib sellega seoses tähelepanu Läänemere piirkonnale mõeldud programmile BONUS, mis võiks olla eeskujuks teistele piirkondadele; |
| --- | --- |

32.

rõhutab, et tuleb keskenduda programmi Horisont 2020 erieesmärkidele ja meetmetele veevarude ja veekeskkonna paremaks ja kestlikumaks majandamiseks ELis ja selle naaberriikides; on arvamusel, et ELi teadusuuringute poliitika peaks tegelema selliste süvenevate probleemidega nagu vee majandamine põllumajanduses, hoonetes, tööstuses ja kodumajapidamistes ning veetarbimise tõhususega seotud eesmärkidega; juhib sellega seoses tähelepanu Läänemere piirkonnale mõeldud programmile BONUS, mis võiks olla eeskujuks teistele piirkondadele;

| 33. | on seisukohal, et oluline on soodustada veega seotud teadustegevust ja innovatsiooni, ning et selles valdkonnas tuleks edendada Euroopa klastrite väljatöötamist; kutsub komisjoni, liikmesriike ja teisi asjaomaseid sidusrühmi üles toetama veevaldkonna Euroopa innovatsioonipartnerlust kui tõhusat vahendit, mis koondab jõupingutused maailmas juhtivates teadusuuringutes ja uuendustegevuses ning kõrvaldab tõkked, mis takistavad teadmiste, parima võimaliku tehnika ja tehnoloogiliste läbimurrete kiiret turule jõudmist, ning edendab veetehnoloogia siseturu arengut; toonitab, kui tähtis on ökoinnovatsioon veevarude, bioloogilise mitmekesisuse ja tasakaalus ökosüsteemide kaitseks; osutab potentsiaalile, mis võimaldab luua rohelisi töökohti, innovatsiooni- ja teadmuspõhist veevaldkonna poliitikat, paremat veemajandust ja veetõhusust; palub komisjonil hinnata ja kvantitatiivselt arvestada oma veemajandusalase teadus- ja arendustegevuse edendamise meetmete mõju tööhõivele; |
| --- | --- |

33.

on seisukohal, et oluline on soodustada veega seotud teadustegevust ja innovatsiooni, ning et selles valdkonnas tuleks edendada Euroopa klastrite väljatöötamist; kutsub komisjoni, liikmesriike ja teisi asjaomaseid sidusrühmi üles toetama veevaldkonna Euroopa innovatsioonipartnerlust kui tõhusat vahendit, mis koondab jõupingutused maailmas juhtivates teadusuuringutes ja uuendustegevuses ning kõrvaldab tõkked, mis takistavad teadmiste, parima võimaliku tehnika ja tehnoloogiliste läbimurrete kiiret turule jõudmist, ning edendab veetehnoloogia siseturu arengut; toonitab, kui tähtis on ökoinnovatsioon veevarude, bioloogilise mitmekesisuse ja tasakaalus ökosüsteemide kaitseks; osutab potentsiaalile, mis võimaldab luua rohelisi töökohti, innovatsiooni- ja teadmuspõhist veevaldkonna poliitikat, paremat veemajandust ja veetõhusust; palub komisjonil hinnata ja kvantitatiivselt arvestada oma veemajandusalase teadus- ja arendustegevuse edendamise meetmete mõju tööhõivele;

Veeteema peavoolustamine

| 34. | rõhutab vajadust järjepidevuse ning veega seotud eesmärkide ja ressursitõhususe tegevuskava (mis sisaldab väga olulisi veetõhususe eesmärke) parema integreerimise järele õigusaktidesse ELi, liikmesriikide, piirkondade ja kohalikul tasandil; nõuab, et üldise majanduse juhtimise poliitika (nagu EL 2020) ja selliste ühiste ELi poliitikasuundade nagu ühise põllumajanduspoliitika ja ühtekuuluvuspoliitika raamistike kujundamisel võetaks arvesse veevarudele avaldatava mõju täielikku hindamist, et saavutada kättesaadavate rahaliste vahendite temaatiline koondumine veeprobleemidele ning veeteema peavoolustamine kõigisse poliitikavaldkondadesse, et parandada vee kvaliteeti kõikides Euroopa piirkondades; |
| --- | --- |

34.

rõhutab vajadust järjepidevuse ning veega seotud eesmärkide ja ressursitõhususe tegevuskava (mis sisaldab väga olulisi veetõhususe eesmärke) parema integreerimise järele õigusaktidesse ELi, liikmesriikide, piirkondade ja kohalikul tasandil; nõuab, et üldise majanduse juhtimise poliitika (nagu EL 2020) ja selliste ühiste ELi poliitikasuundade nagu ühise põllumajanduspoliitika ja ühtekuuluvuspoliitika raamistike kujundamisel võetaks arvesse veevarudele avaldatava mõju täielikku hindamist, et saavutada kättesaadavate rahaliste vahendite temaatiline koondumine veeprobleemidele ning veeteema peavoolustamine kõigisse poliitikavaldkondadesse, et parandada vee kvaliteeti kõikides Euroopa piirkondades;

| 35. | märgib, et ELi uues ühtekuuluvusfonde käsitlevas finantsstrateegias tuleks pöörata varasemast enam tähelepanu hüdrotehnilisse taristusse investeerimisele; |
| --- | --- |

35.

märgib, et ELi uues ühtekuuluvusfonde käsitlevas finantsstrateegias tuleks pöörata varasemast enam tähelepanu hüdrotehnilisse taristusse investeerimisele;

| 36. | märgib, et põllumajandustootjate suhtes kohaldatakse juba praegu rangeid eeskirju ja neid kontrollitakse hoolikalt; nõuab ühises põllumajanduspoliitikas keskkonnanõuete täitmise tõhustamist praeguste kohustuste alusel; |
| --- | --- |

36.

märgib, et põllumajandustootjate suhtes kohaldatakse juba praegu rangeid eeskirju ja neid kontrollitakse hoolikalt; nõuab ühises põllumajanduspoliitikas keskkonnanõuete täitmise tõhustamist praeguste kohustuste alusel;

Vesi ja majandus

| 37. | palub komisjonil ja liikmesriikidel tagada põhimõtete „saastaja maksab” ja „kasutaja maksab” täielik kohaldamine läbipaistvate ja tõhusate hinnakujundusskeemide abil, mida rakendatakse kõigis vett kasutavates valdkondades ning mille eesmärk on veeteenuste kulude (sealhulgas veevaldkonna raamdirektiivis sätestatud keskkonna- ja ressursikulude) tagasinõudmine; rõhutab siiski, et vee tariifide kindlaksmääramisel tuleks võtta arvesse sotsiaalseid aspekte ning et puhas vesi peaks inimeste vajaduste täitmiseks olema taskukohase hinnaga kättesaadav; kutsub lisaks komisjoni ja liikmesriike üles hindama ning läbi vaatama veele kahjulikke toetusi ning töötama välja ja võtma kasutusele täiendavad majanduslikud vahendid, millega vähendada keskkonnakahjulikku tegevust ning suurendada veevarude tõhusamat kasutamist; rõhutab, et vee hinnakujunduses peaks kajastuma reovee puhastamise keskkonnamõju; märgib, et poliitilisele tahtele vaatamata raskendab majanduskriis ja riiklike kulutuste piiramine kohalike ja piirkondlike asutuste võimalust rahastada hallveepuhastusprojekte, mistõttu palub komisjonil tagada reoveepuhastusjaamade asjakohane rahastamine; kutsub komisjoni üles töötama välja strateegia veekasutusest, veereostusest ja reoveepuhastusest tulenevate väliskulude arvessevõtmiseks; |
| --- | --- |

37.

palub komisjonil ja liikmesriikidel tagada põhimõtete „saastaja maksab” ja „kasutaja maksab” täielik kohaldamine läbipaistvate ja tõhusate hinnakujundusskeemide abil, mida rakendatakse kõigis vett kasutavates valdkondades ning mille eesmärk on veeteenuste kulude (sealhulgas veevaldkonna raamdirektiivis sätestatud keskkonna- ja ressursikulude) tagasinõudmine; rõhutab siiski, et vee tariifide kindlaksmääramisel tuleks võtta arvesse sotsiaalseid aspekte ning et puhas vesi peaks inimeste vajaduste täitmiseks olema taskukohase hinnaga kättesaadav; kutsub lisaks komisjoni ja liikmesriike üles hindama ning läbi vaatama veele kahjulikke toetusi ning töötama välja ja võtma kasutusele täiendavad majanduslikud vahendid, millega vähendada keskkonnakahjulikku tegevust ning suurendada veevarude tõhusamat kasutamist; rõhutab, et vee hinnakujunduses peaks kajastuma reovee puhastamise keskkonnamõju; märgib, et poliitilisele tahtele vaatamata raskendab majanduskriis ja riiklike kulutuste piiramine kohalike ja piirkondlike asutuste võimalust rahastada hallveepuhastusprojekte, mistõttu palub komisjonil tagada reoveepuhastusjaamade asjakohane rahastamine; kutsub komisjoni üles töötama välja strateegia veekasutusest, veereostusest ja reoveepuhastusest tulenevate väliskulude arvessevõtmiseks;

| 38. | on seisukohal, et lisaeluasemete jaoks peavad veevarud olema sama kättesaadavad nagu peamiste elukohtade jaoks ning seetõttu peab nende panus süsteemi rahastamisse olema vähemalt sama suur; |
| --- | --- |

38.

on seisukohal, et lisaeluasemete jaoks peavad veevarud olema sama kättesaadavad nagu peamiste elukohtade jaoks ning seetõttu peab nende panus süsteemi rahastamisse olema vähemalt sama suur;

| 39. | palub liikmesriikidel kasutada võimalusi, mida pakuvad struktuurifondid, Ühtekuuluvusfond ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond, ning investeerima olemasoleva taristu ja tehnoloogia parandamisse või renoveerimisse, et saavutada suurem tõhusus veevarude kasutamisel; |
| --- | --- |

39.

palub liikmesriikidel kasutada võimalusi, mida pakuvad struktuurifondid, Ühtekuuluvusfond ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond, ning investeerima olemasoleva taristu ja tehnoloogia parandamisse või renoveerimisse, et saavutada suurem tõhusus veevarude kasutamisel;

| 40. | on arvamusel, et nõudluse juhtimine on veepuudusega tegelemisel keskse tähtsusega, ning nõuab, et veenõudluse juhtimise kavade olemasolu koos pakkumisest lähtuvate meetmetega oleks oluline kriteerium, mille täitmisel veesektor või veemahukad tegevusvaldkonnad saaksid toetust ELi struktuurifondidest ja Ühtekuuluvusfondist, ning et liikmesriigid nõuaksid vee kestlikkuse hinnanguid loa andmise tingimusena selliste veemahukate majandustegevuste jaoks nagu massiturism või teatavad põllumajandussektorid; |
| --- | --- |

40.

on arvamusel, et nõudluse juhtimine on veepuudusega tegelemisel keskse tähtsusega, ning nõuab, et veenõudluse juhtimise kavade olemasolu koos pakkumisest lähtuvate meetmetega oleks oluline kriteerium, mille täitmisel veesektor või veemahukad tegevusvaldkonnad saaksid toetust ELi struktuurifondidest ja Ühtekuuluvusfondist, ning et liikmesriigid nõuaksid vee kestlikkuse hinnanguid loa andmise tingimusena selliste veemahukate majandustegevuste jaoks nagu massiturism või teatavad põllumajandussektorid;

| 41. | palub komisjonil ergutada ettevõtjaid kasutama vähem vett tarbivaid materjale teadus- ja arendustegevuse toetamisega ning struktuurifondide vahendite eraldamisega piirkondades, kus veevarud on kõige napimad; |
| --- | --- |

41.

palub komisjonil ergutada ettevõtjaid kasutama vähem vett tarbivaid materjale teadus- ja arendustegevuse toetamisega ning struktuurifondide vahendite eraldamisega piirkondades, kus veevarud on kõige napimad;

| 42. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles looma haldusmeetmeid ja otsima rahalisi vahendeid maaelanike liitumise hõlbustamiseks kanalisatsioonivõrguga; |
| --- | --- |

42.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles looma haldusmeetmeid ja otsima rahalisi vahendeid maaelanike liitumise hõlbustamiseks kanalisatsioonivõrguga;

| 43. | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid võtaksid viivitamata vastu konkreetsed kavad kõigi keskkonnakahjulike toetuste järkjärguliseks kaotamiseks enne 2020. aastat ning andma edusammude kohta aru riiklike reformikavade kaudu; |
| --- | --- |

43.

nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid võtaksid viivitamata vastu konkreetsed kavad kõigi keskkonnakahjulike toetuste järkjärguliseks kaotamiseks enne 2020. aastat ning andma edusammude kohta aru riiklike reformikavade kaudu;

Vesi ja ühiskond

| 44. | nõuab tungivalt, et komisjon, liikmesriigid ja piirkondlikud asutused ergutaksid sektoritevahelist dialoogi ning dialoogi eri majandusosaliste ja kodanike vahel veeküsimustes ning asutuste ja petitsioonikomisjoni vahel, kui see komisjon tegeleb Euroopa kodanike veemurede lahendamisega, ning soodustaksid kõigil tasanditel kohalike kogukondade ja sidusrühmade täielikku ja läbipaistvat osalust veepoliitika väljatöötamisel; toonitab tõhusa mitmetasandilise juhtimise tähtsust vee ja veemajanduse valdkonnas, milles võetakse arvesse looduslikus valgalas veevarude integreeritud majandamise vajadust ning edendatakse parimate tavade vahetamist; |
| --- | --- |

44.

nõuab tungivalt, et komisjon, liikmesriigid ja piirkondlikud asutused ergutaksid sektoritevahelist dialoogi ning dialoogi eri majandusosaliste ja kodanike vahel veeküsimustes ning asutuste ja petitsioonikomisjoni vahel, kui see komisjon tegeleb Euroopa kodanike veemurede lahendamisega, ning soodustaksid kõigil tasanditel kohalike kogukondade ja sidusrühmade täielikku ja läbipaistvat osalust veepoliitika väljatöötamisel; toonitab tõhusa mitmetasandilise juhtimise tähtsust vee ja veemajanduse valdkonnas, milles võetakse arvesse looduslikus valgalas veevarude integreeritud majandamise vajadust ning edendatakse parimate tavade vahetamist;

| 45. | rõhutab, et selleks, et veemajanduse poliitika oleks tõhus, tuleks seda ellu viia veevarude lähedal; kutsub komisjoni üles võtma arvesse ebasoodsate looduslike tingimustega piirkondi, nagu mägipiirkonnad, saared ja äärepoolseimad piirkonnad; |
| --- | --- |

45.

rõhutab, et selleks, et veemajanduse poliitika oleks tõhus, tuleks seda ellu viia veevarude lähedal; kutsub komisjoni üles võtma arvesse ebasoodsate looduslike tingimustega piirkondi, nagu mägipiirkonnad, saared ja äärepoolseimad piirkonnad;

| 46. | nõuab, et tugevdataks üldsuse teadlikkust ja arusaamist veeküsimustest, et paraneks tarbijate, tervishoiutöötajate ning poliitikute ja otsustajate arusaamine seostest vee, ökosüsteemide, kanalisatsiooni, hügieeni, tervise, toiduohutuse, toiduga kindlustatuse ja katastroofide ennetamise vahel; toonitab piirkondlike ja kohalike ametiasutuste ning kodanikuühiskonna organisatsioonide keskset rolli teadlikkuse tõstmise kampaaniates ja haridustegevuses; nõuab, et teavitusprogrammid oleksid suunatud igas vanuses kodanikele, nii et nad oskaksid seda ühist ja eluks vältimatult vajalikku hüve paremini ja tõhusamalt kasutada; |
| --- | --- |

46.

nõuab, et tugevdataks üldsuse teadlikkust ja arusaamist veeküsimustest, et paraneks tarbijate, tervishoiutöötajate ning poliitikute ja otsustajate arusaamine seostest vee, ökosüsteemide, kanalisatsiooni, hügieeni, tervise, toiduohutuse, toiduga kindlustatuse ja katastroofide ennetamise vahel; toonitab piirkondlike ja kohalike ametiasutuste ning kodanikuühiskonna organisatsioonide keskset rolli teadlikkuse tõstmise kampaaniates ja haridustegevuses; nõuab, et teavitusprogrammid oleksid suunatud igas vanuses kodanikele, nii et nad oskaksid seda ühist ja eluks vältimatult vajalikku hüve paremini ja tõhusamalt kasutada;

| 47. | rõhutab, et vesi ja veeökosüsteemid ei tunne halduspiire ning et seega tuleb kõik meetmed nende kaitseks ja väärtustamiseks võtta sidusalt ja kooskõlastatult, eelistatavalt asutuste poolt, kelle pädevusse ja jurisdiktsiooni kuulub kogu valgala; |
| --- | --- |

47.

rõhutab, et vesi ja veeökosüsteemid ei tunne halduspiire ning et seega tuleb kõik meetmed nende kaitseks ja väärtustamiseks võtta sidusalt ja kooskõlastatult, eelistatavalt asutuste poolt, kelle pädevusse ja jurisdiktsiooni kuulub kogu valgala;

| 48. | kordab, et vee raamdirektiiv nõuab, et ühise valglapiirkonnaga liikmesriigid koordineeriksid oma tegevust, kui veekasutus võib avaldada piiriülest mõju, ning nõuab tungivalt, et sellised liikmesriigid alustaksid korrapärast piiriülest suhtlust ja koostööd eesmärgiga toetada vee raamdirektiivi rakendamist prioriteetsetest ainetest, prioriteetsetest ohtlikest ainetest ja toitainetest tuleneva saaste ärahoidmiseks; |
| --- | --- |

48.

kordab, et vee raamdirektiiv nõuab, et ühise valglapiirkonnaga liikmesriigid koordineeriksid oma tegevust, kui veekasutus võib avaldada piiriülest mõju, ning nõuab tungivalt, et sellised liikmesriigid alustaksid korrapärast piiriülest suhtlust ja koostööd eesmärgiga toetada vee raamdirektiivi rakendamist prioriteetsetest ainetest, prioriteetsetest ohtlikest ainetest ja toitainetest tuleneva saaste ärahoidmiseks;

| 49. | märgib, et supelrandade vee kvaliteet avaldab mõju turismile; nõuab sinise lipu süsteemi laiendamist kõikidele Euroopa supelrandadele, sealhulgas jõgedele, järvedele ja tiikidele; |
| --- | --- |

49.

märgib, et supelrandade vee kvaliteet avaldab mõju turismile; nõuab sinise lipu süsteemi laiendamist kõikidele Euroopa supelrandadele, sealhulgas jõgedele, järvedele ja tiikidele;

| 50. | rõhutab, et kestliku turismi kontseptsioon hõlmab ka veevarude kaitset; nõuab, et turismi valdkonnas tegutsejatele lihtsustataks vee säästmise ja kestliku kasutamisega seotud koolituste kättesaadavust, eelkõige rannikualadel ja ravikuurortide piirkondades; |
| --- | --- |

50.

rõhutab, et kestliku turismi kontseptsioon hõlmab ka veevarude kaitset; nõuab, et turismi valdkonnas tegutsejatele lihtsustataks vee säästmise ja kestliku kasutamisega seotud koolituste kättesaadavust, eelkõige rannikualadel ja ravikuurortide piirkondades;

| 51. | toonitab, kui tähtis on heade veesüsteemide kasutamine ehitistes ja avalikes kohtades, et vähendada vajadust pudelivee järele; |
| --- | --- |

51.

toonitab, kui tähtis on heade veesüsteemide kasutamine ehitistes ja avalikes kohtades, et vähendada vajadust pudelivee järele;

| 52. | märgib, et alates 1988. aastast on petitsioonikomisjonile saadetud keskkonnateemalisi kaebusi sisaldavate petitsioonide hulgas olnud 601 petitsiooni (Hispaaniast 166, Ühendkuningriigist 129, Saksamaalt 97, Itaaliast 60, Prantsusmaalt 55, Kreekast 34, Madalmaadest 16, Portugalist 16, Iirimaalt 12, Poolast 4, Rumeeniast 4, Soomest 3, Bulgaariast 2, Ungarist 2 ja Sloveeniast 1), mille mõnikord on ühiselt allkirjastanud paljud allakirjutanud (vt petitsiooni nr 0784/2007, 2036 ühiselt allakirjutanut), mis puudutavad vee kvaliteeti ja kogust liikmesriikides; tunnistab, et need petitsioonid on tõestuseks selle kohta, et vesi on Euroopa Liidu kodanike jaoks märkimisväärselt tõsine probleem; |
| --- | --- |

52.

märgib, et alates 1988. aastast on petitsioonikomisjonile saadetud keskkonnateemalisi kaebusi sisaldavate petitsioonide hulgas olnud 601 petitsiooni (Hispaaniast 166, Ühendkuningriigist 129, Saksamaalt 97, Itaaliast 60, Prantsusmaalt 55, Kreekast 34, Madalmaadest 16, Portugalist 16, Iirimaalt 12, Poolast 4, Rumeeniast 4, Soomest 3, Bulgaariast 2, Ungarist 2 ja Sloveeniast 1), mille mõnikord on ühiselt allkirjastanud paljud allakirjutanud (vt petitsiooni nr 0784/2007, 2036 ühiselt allakirjutanut), mis puudutavad vee kvaliteeti ja kogust liikmesriikides; tunnistab, et need petitsioonid on tõestuseks selle kohta, et vesi on Euroopa Liidu kodanike jaoks märkimisväärselt tõsine probleem;

| 53. | võtab teadmiseks, et Eurobaromeetri uuringu kohaselt (märts 2012) on 68 % eurooplaste arvates veekvantiteedi ja -kvaliteedi probleemid tõsised, 80 % arvab, et keemiline saaste ohustab veekeskkonda, 62 % leiab, et neid ei ole piisavalt teavitatud oma riikide põhjavee, järvede, jõgede ja rannikuvetega seotud probleemidest, 67 % arvates saab veeprobleeme kõige tõhusamalt lahendada, suurendades teadlikkust neist probleemidest, ning 73 % soovib rohkem ELi meetmeid Euroopa veeprobleemide lahendamiseks; |
| --- | --- |

53.

võtab teadmiseks, et Eurobaromeetri uuringu kohaselt (märts 2012) on 68 % eurooplaste arvates veekvantiteedi ja -kvaliteedi probleemid tõsised, 80 % arvab, et keemiline saaste ohustab veekeskkonda, 62 % leiab, et neid ei ole piisavalt teavitatud oma riikide põhjavee, järvede, jõgede ja rannikuvetega seotud probleemidest, 67 % arvates saab veeprobleeme kõige tõhusamalt lahendada, suurendades teadlikkust neist probleemidest, ning 73 % soovib rohkem ELi meetmeid Euroopa veeprobleemide lahendamiseks;

Vesi ja maailm

| 54. | tunneb heameelt Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni ohutule joogiveele juurdepääsu käsitleva aastatuhande arengueesmärgi varase täitmise üle; palub komisjonil, liikmesriikidel ja kõikide tasandite asjaomastel asutustel tugevdada oma kohustust, etendada aktiivset osa esmaseid sanitaartingimusi käsitleva aastatuhande arengueesmärgi saavutamisel ning võtta arvesse Rio+20 säästva arengu konverentsi asjakohaseid tulemusi, kindlustades joogivee ja sanitaartingimuste kättesaadavuse tagamise ÜRO Peaassambleel 2010. aastal kinnitatud tingimustel peamise inimõigusena, mis on oluline täisväärtuslikuks eluks; |
| --- | --- |

54.

tunneb heameelt Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni ohutule joogiveele juurdepääsu käsitleva aastatuhande arengueesmärgi varase täitmise üle; palub komisjonil, liikmesriikidel ja kõikide tasandite asjaomastel asutustel tugevdada oma kohustust, etendada aktiivset osa esmaseid sanitaartingimusi käsitleva aastatuhande arengueesmärgi saavutamisel ning võtta arvesse Rio+20 säästva arengu konverentsi asjakohaseid tulemusi, kindlustades joogivee ja sanitaartingimuste kättesaadavuse tagamise ÜRO Peaassambleel 2010. aastal kinnitatud tingimustel peamise inimõigusena, mis on oluline täisväärtuslikuks eluks;

| 55. | väljendab heameelt Euroopa Liidu aktiivse osalemise üle Marseille’s 12.–17. märtsil 2012 toimunud kuuendal ülemaailmsel veefoorumil; kutsub Euroopa Liitu üles täitma jätkuvalt oma kohustust parandada vee kättesaadavust maailmas, pidades eelkõige silmas seitsmendat ülemaailmset veefoorumit, mis toimub Lõuna-Koreas 2015. aastal. |
| --- | --- |

55.

väljendab heameelt Euroopa Liidu aktiivse osalemise üle Marseille’s 12.–17. märtsil 2012 toimunud kuuendal ülemaailmsel veefoorumil; kutsub Euroopa Liitu üles täitma jätkuvalt oma kohustust parandada vee kättesaadavust maailmas, pidades eelkõige silmas seitsmendat ülemaailmset veefoorumit, mis toimub Lõuna-Koreas 2015. aastal.

| 56. | osutab, et ELis on väga suur veealane asjatundlikkus, mida tuleks praktikas kasutada, et saavutada aastatuhande arengueesmärk esmaste sanitaartingimuste ning teiste veega seotud säästva arengu eesmärkide valdkonnas; kutsub komisjoni üles pöörama tähelepanu kolmandate isikute headele tavadele kogutud vihmavee ja reovee taaskasutuse valdkonnas, millega võideldakse veepuuduse vastu (iseäranis põua ajal); ergutab selles valdkonnas suurendama koostööd veevarude kasutuse poolest tehnoloogiliselt edumeelsete kolmandate riikidega; |
| --- | --- |

56.

osutab, et ELis on väga suur veealane asjatundlikkus, mida tuleks praktikas kasutada, et saavutada aastatuhande arengueesmärk esmaste sanitaartingimuste ning teiste veega seotud säästva arengu eesmärkide valdkonnas; kutsub komisjoni üles pöörama tähelepanu kolmandate isikute headele tavadele kogutud vihmavee ja reovee taaskasutuse valdkonnas, millega võideldakse veepuuduse vastu (iseäranis põua ajal); ergutab selles valdkonnas suurendama koostööd veevarude kasutuse poolest tehnoloogiliselt edumeelsete kolmandate riikidega;

| 57. | on arvamusel, et suurendada tuleks rahvusvahelisi püüdlusi, et saavutada vee kestlik kasutamine veevarude integreeritud majandamise ja suurema ressursitõhususe abil; |
| --- | --- |

57.

on arvamusel, et suurendada tuleks rahvusvahelisi püüdlusi, et saavutada vee kestlik kasutamine veevarude integreeritud majandamise ja suurema ressursitõhususe abil;

| 58. | innustab kohalikke asutusi või teisi asjakohaseid üksusi eraldama osa kasutajatelt veevarustus- ja kanalisatsiooniteenuste eest kogutud tariifidest detsentraliseeritud koostöö meetmetele; juhib samuti tähelepanu mõnes liikmesriigis vastuvõetud põhimõttele „1 % solidaarsusele veevaldkonnas” kui ühele näitele, mida edendada ja rakendada; |
| --- | --- |

58.

innustab kohalikke asutusi või teisi asjakohaseid üksusi eraldama osa kasutajatelt veevarustus- ja kanalisatsiooniteenuste eest kogutud tariifidest detsentraliseeritud koostöö meetmetele; juhib samuti tähelepanu mõnes liikmesriigis vastuvõetud põhimõttele „1 % solidaarsusele veevaldkonnas” kui ühele näitele, mida edendada ja rakendada;

| 59. | kutsub Euroopa Liidu nimel üles komisjoni ja liikmesriike ühinema ÜRO 1997. aasta rahvusvaheliste vooluveekogude konventsiooniga ning edendama 1992. aastal Helsingis sõlmitud piiriveekogude ja rahvusvaheliste järvede kaitse ja kasutamise konventsiooni muudatuste jõustumist, et laiendada selle õigusakti kohaldamisala, mis praegu kehtib vaid ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni riikidele, ning ergutama Helsingis 1992. aastal allkirjastatud konventsiooni vett ja tervist käsitleva protokolli ulatuslikumat ratifitseerimist eesmärgiga edendada riikide ja rahvusvaheliste valgalade vete kooskõlastatud ja õiglast majandamist; |
| --- | --- |

59.

kutsub Euroopa Liidu nimel üles komisjoni ja liikmesriike ühinema ÜRO 1997. aasta rahvusvaheliste vooluveekogude konventsiooniga ning edendama 1992. aastal Helsingis sõlmitud piiriveekogude ja rahvusvaheliste järvede kaitse ja kasutamise konventsiooni muudatuste jõustumist, et laiendada selle õigusakti kohaldamisala, mis praegu kehtib vaid ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni riikidele, ning ergutama Helsingis 1992. aastal allkirjastatud konventsiooni vett ja tervist käsitleva protokolli ulatuslikumat ratifitseerimist eesmärgiga edendada riikide ja rahvusvaheliste valgalade vete kooskõlastatud ja õiglast majandamist;

*

* *

| 60. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

60.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  EÜT L 327, 22.12.2000, lk 1.

(2)  ELT L 372, 27.12.2006, lk 19.

(3)  ELT L 348, 24.12.2008, lk 84.

(4)  EÜT L 135, 30.5.1991, lk 40.

(5)  EÜT L 375, 31.12.1991, lk 1.

(6)  ELT L 288, 6.11.2007, lk 27.

(7)  ELT L 309, 24.11.2009, lk 1.

(8)  ELT L 396, 30.12.2006, lk 1.

(9)  ELT L 309, 24.11.2009, lk 71.

(10)  EÜT L 206, 22.7.1992, lk 7.

(11)  ELT L 20, 26.1.2010, lk 7.

(12)  ELT L 167, 27.6.2012, lk 1.

(13)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0091.

(14)  ELT C 9 E, 15.1.2010, lk 33.

(15)  ELT C 81 E, 15.3.2011, lk 115.

---

| 29.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 349/19 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 349/19

---

Teisipäev, 3. juuli 2012eCall: uus numbrile 112 valitud hädaabikõnede teenus kodanikele

P7_TA(2012)0274

Euroopa Parlamendi 3. juuli 2012. aasta resolutsioon kodanikele mõeldud uue hädaabikõne teenuse eCall kohta (2012/2056(INI))

2013/C 349 E/03

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni 8. septembri 2011. aasta soovitust, mis käsitleb ELi-ülese eCall-teenuse toetamist sõidukist numbrile 112 valitud hädaabikõnede („eCall-kõned”) edastamiseks elektroonilistes sidevõrkudes (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 8. septembri 2011. aasta soovitust, mis käsitleb ELi-ülese eCall-teenuse toetamist sõidukist numbrile 112 valitud hädaabikõnede („eCall-kõned”) edastamiseks elektroonilistes sidevõrkudes (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. juuli 2010. aasta direktiivi 2010/40/EL, mis käsitleb raamistikku intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtmiseks maanteetranspordis ja liideste jaoks teiste transpordiliikidega (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. juuli 2010. aasta direktiivi 2010/40/EL, mis käsitleb raamistikku intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtmiseks maanteetranspordis ja liideste jaoks teiste transpordiliikidega (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiivi 2002/22/EÜ universaalteenuse ning kasutajate õiguste kohta elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste puhul (universaalteenuse direktiiv) (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiivi 2002/22/EÜ universaalteenuse ning kasutajate õiguste kohta elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste puhul (universaalteenuse direktiiv) (3),

| — | võttes arvesse komisjoni talituste töödokumenti „Mõju hindamise kokkuvõte”, mis on lisatud komisjoni soovitusele, mis käsitleb ELi-ülese eCall-teenuse toetamist sõidukist numbrile 112 valitud hädaabikõnede („eCall-kõned”) edastamiseks elektroonilistes sidevõrkudes (SEC(2011)1020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste töödokumenti „Mõju hindamise kokkuvõte”, mis on lisatud komisjoni soovitusele, mis käsitleb ELi-ülese eCall-teenuse toetamist sõidukist numbrile 112 valitud hädaabikõnede („eCall-kõned”) edastamiseks elektroonilistes sidevõrkudes (SEC(2011)1020),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa kui liiklusohutusala: poliitikasuunised liiklusohutuse valdkonnas aastateks 2011–2020” (COM(2010)0389), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa kui liiklusohutusala: poliitikasuunised liiklusohutuse valdkonnas aastateks 2011–2020” (COM(2010)0389),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Transpordi jätkusuutlik tulevik: kuidas kujundada integreeritud, tehnoloogiapõhist ja kasutajasõbralikku transpordisüsteemi” (COM(2009)0279), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Transpordi jätkusuutlik tulevik: kuidas kujundada integreeritud, tehnoloogiapõhist ja kasutajasõbralikku transpordisüsteemi” (COM(2009)0279),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Aeg rakendada automaatse hädaabikõne süsteem eCall” (COM(2009)0434), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Aeg rakendada automaatse hädaabikõne süsteem eCall” (COM(2009)0434),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Üleeuroopalise turvalisema, puhtama ja tõhusama liikuvuse suunas: esimene aruanne intelligentse auto kohta” (COM(2007)0541), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Üleeuroopalise turvalisema, puhtama ja tõhusama liikuvuse suunas: esimene aruanne intelligentse auto kohta” (COM(2007)0541),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist seoses „Intelligentse auto” algatusega „Teadlikkuse tõstmine: info- ja sidetehnoloogia targemate, turvalisemate ja keskkonnasõbralikumate sõidukite tarbeks” (COM(2006)0059), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist seoses „Intelligentse auto” algatusega „Teadlikkuse tõstmine: info- ja sidetehnoloogia targemate, turvalisemate ja keskkonnasõbralikumate sõidukite tarbeks” (COM(2006)0059),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Automaatse hädaabikõne süsteemi juhtimine õigele teele – tegevuskava” (kolmas teatis e-ohutuse kohta) (COM(2006)0723), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Automaatse hädaabikõne süsteemi juhtimine õigele teele – tegevuskava” (kolmas teatis e-ohutuse kohta) (COM(2006)0723),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Kodanikele hädaabikõnede lähemale toomine” (2. teatis e-ohutuse kohta) (COM(2005)0431), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Kodanikele hädaabikõnede lähemale toomine” (2. teatis e-ohutuse kohta) (COM(2005)0431),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Ohutute ja arukate sõidukite info- ja sidetehnoloogiad” (COM(2003)0542), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Ohutute ja arukate sõidukite info- ja sidetehnoloogiad” (COM(2003)0542),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa liiklusohutuse tegevusprogramm. Euroopa Liidu liiklusõnnetusohvrite arvu vähendamine poole võrra aastaks 2010: ühine vastutus” (COM(2003)0311), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa liiklusohutuse tegevusprogramm. Euroopa Liidu liiklusõnnetusohvrite arvu vähendamine poole võrra aastaks 2010: ühine vastutus” (COM(2003)0311),

| — | võttes arvesse töödokumenti eCalli algatuse mõju kohta andmekaitsele ja eraelu puutumatusele (artikli 29 töörühm – 1609/06/EN, WP 125), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse töödokumenti eCalli algatuse mõju kohta andmekaitsele ja eraelu puutumatusele (artikli 29 töörühm – 1609/06/EN, WP 125),

| — | võttes arvesse oma 25. oktoobri 2011. aasta resolutsiooni puuetega isikute liikuvuse ja kaasamise ning Euroopa puuetega inimeste strateegia 2010–2020 kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. oktoobri 2011. aasta resolutsiooni puuetega isikute liikuvuse ja kaasamise ning Euroopa puuetega inimeste strateegia 2010–2020 kohta (4),

| — | võttes arvesse oma 27. septembri 2011. aasta resolutsiooni Euroopa liiklusohutuse kohta aastatel 2011–2020 (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 27. septembri 2011. aasta resolutsiooni Euroopa liiklusohutuse kohta aastatel 2011–2020 (5),

| — | võttes arvesse oma 17. novembri 2011. aasta deklaratsiooni vajaduse kohta 112 hädaabiteenuste kättesaadavuse järele (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. novembri 2011. aasta deklaratsiooni vajaduse kohta 112 hädaabiteenuste kättesaadavuse järele (6),

| — | võttes arvesse oma 6. juuli 2010. aasta resolutsiooni transpordi jätkusuutliku tuleviku kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 6. juuli 2010. aasta resolutsiooni transpordi jätkusuutliku tuleviku kohta (7),

| — | võttes arvesse oma 5. juuli 2011. aasta resolutsiooni universaalteenuse ja hädaabinumbri 112 kohta (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 5. juuli 2011. aasta resolutsiooni universaalteenuse ja hädaabinumbri 112 kohta (8),

| — | võttes arvesse oma 23. aprilli 2009. aasta resolutsiooni intelligentsete transpordisüsteemide tegevuskava kohta (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 23. aprilli 2009. aasta resolutsiooni intelligentsete transpordisüsteemide tegevuskava kohta (9),

| — | võttes arvesse oma 19. juuni 2008. aasta resolutsiooni (10), milles käsitletakse esimest aruannet intelligentse auto kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 19. juuni 2008. aasta resolutsiooni (10), milles käsitletakse esimest aruannet intelligentse auto kohta,

| — | võttes arvesse oma 18. jaanuari 2007. aasta resolutsiooni Euroopa liiklusohutuse tegevusprogrammi kohta – vahekokkuvõte (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 18. jaanuari 2007. aasta resolutsiooni Euroopa liiklusohutuse tegevusprogrammi kohta – vahekokkuvõte (11),

| — | võttes arvesse oma 27. aprilli 2006. aasta resolutsiooni liiklusohutuse kohta: kodanikele hädaabikõnede lähemale toomine (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 27. aprilli 2006. aasta resolutsiooni liiklusohutuse kohta: kodanikele hädaabikõnede lähemale toomine (12),

| — | võttes arvesse oma 29. septembri 2005. aasta resolutsiooni Euroopa liiklusohutuse tegevusprogrammi kohta – liiklusõnnetuste ohvrite arvu vähendamine Euroopa Liidus 2010. aastaks poole võrra: jagatud vastutus (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 29. septembri 2005. aasta resolutsiooni Euroopa liiklusohutuse tegevusprogrammi kohta – liiklusõnnetuste ohvrite arvu vähendamine Euroopa Liidus 2010. aastaks poole võrra: jagatud vastutus (13),

| — | võttes arvesse Maailmapanga ja Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) 2004. aastal ühiselt avaldatud aruannet liiklusvigastuste vältimise kohta maailmas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Maailmapanga ja Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) 2004. aastal ühiselt avaldatud aruannet liiklusvigastuste vältimise kohta maailmas,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni ning transpordi- ja turismikomisjoni ühiseid arutelusid vastavalt kodukorra artiklile 51, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni ning transpordi- ja turismikomisjoni ühiseid arutelusid vastavalt kodukorra artiklile 51,

| — | võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni ning transpordi- ja turismikomisjoni raportit (A7-0205/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni ning transpordi- ja turismikomisjoni raportit (A7-0205/2012),

| A. | arvestades, et Maailmapanga ja WHO ennustuse kohaselt on maailma kõigis piirkondades oodata liiklusõnnetustes kannatanute arvu suurenemist (2020. aastaks tõusevad liiklusõnnetused surma põhjusena üheksandalt kohalt kolmandale kohale), ning arvestades, et statistiliselt harvemad 5–14aastaste surmaga lõppevad õnnetused on raske löök nii vanematele kui ka ühiskonnale; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Maailmapanga ja WHO ennustuse kohaselt on maailma kõigis piirkondades oodata liiklusõnnetustes kannatanute arvu suurenemist (2020. aastaks tõusevad liiklusõnnetused surma põhjusena üheksandalt kohalt kolmandale kohale), ning arvestades, et statistiliselt harvemad 5–14aastaste surmaga lõppevad õnnetused on raske löök nii vanematele kui ka ühiskonnale;

| B. | arvestades, et Euroopa Liidu 2004. aasta andmete põhjal sureb õnnetustes igal aastal üle 40 000 inimese ja 150 000 inimesel tekib alaline puue; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Liidu 2004. aasta andmete põhjal sureb õnnetustes igal aastal üle 40 000 inimese ja 150 000 inimesel tekib alaline puue;

| C. | arvestades, et sõidukisisese eCall-süsteemi eesmärk on tagada päästeteenistuste automaatne teavitamine raske õnnetuse korral, et vähendada liiklusõnnetustes hukkunute arvu ning leevendada liiklusõnnetustes saadud vigastuste raskust kvalifitseeritud ja vastava varustusega abi varasema saabumisega (nn kuldse tunni põhimõte); |
| --- | --- |

C.

arvestades, et sõidukisisese eCall-süsteemi eesmärk on tagada päästeteenistuste automaatne teavitamine raske õnnetuse korral, et vähendada liiklusõnnetustes hukkunute arvu ning leevendada liiklusõnnetustes saadud vigastuste raskust kvalifitseeritud ja vastava varustusega abi varasema saabumisega (nn kuldse tunni põhimõte);

| D. | arvestades, et eCall-süsteemi hädaabikõne valimine toimub automaatselt sõidukisse paigaldatud andurite kaudu, mis loovad aktiveerumisel hääl- ja andmeside otse vastavate häirekeskustega; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et eCall-süsteemi hädaabikõne valimine toimub automaatselt sõidukisse paigaldatud andurite kaudu, mis loovad aktiveerumisel hääl- ja andmeside otse vastavate häirekeskustega;

| E. | arvestades, et eCall-süsteemi puudutavate ametlike statistiliste andmete kohaselt päästetakse ELi liikmesriikides süsteemi täieliku sõidukitesse paigaldamise järel hinnanguliselt aastas kuni 2 500 inimelu ning samal ajal väheneb vigastuste raskusaste 10–15 % võrra; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et eCall-süsteemi puudutavate ametlike statistiliste andmete kohaselt päästetakse ELi liikmesriikides süsteemi täieliku sõidukitesse paigaldamise järel hinnanguliselt aastas kuni 2 500 inimelu ning samal ajal väheneb vigastuste raskusaste 10–15 % võrra;

| F. | arvestades, et eCall-süsteem on kasulik oma riigis või välismaal reisivatele liiklejatele, kes ei pruugi tunda kohalikke teid ega teada õnnetuse ajal oma täpset asukohta; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et eCall-süsteem on kasulik oma riigis või välismaal reisivatele liiklejatele, kes ei pruugi tunda kohalikke teid ega teada õnnetuse ajal oma täpset asukohta;

| G. | arvestades, et eCall-süsteem võimaldab tänu edastatava miinimumteabe (Minimum Set of Data, MSD) sõnumi vormis sisalduvatele digitaalsetele andmetele teha hädaabikõnesid ilma keeleprobleemideta, mis vähendab tõenäoliselt arusaamatust ja stressi ning aitab kõrvaldada sõidukikasutajate ja häirekeskuse töötajate vahelise keelebarjääri, mis on Euroopa mitmekeelses keskkonnas oluline; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et eCall-süsteem võimaldab tänu edastatava miinimumteabe (Minimum Set of Data, MSD) sõnumi vormis sisalduvatele digitaalsetele andmetele teha hädaabikõnesid ilma keeleprobleemideta, mis vähendab tõenäoliselt arusaamatust ja stressi ning aitab kõrvaldada sõidukikasutajate ja häirekeskuse töötajate vahelise keelebarjääri, mis on Euroopa mitmekeelses keskkonnas oluline;

| H. | arvestades, et ELi-ülese eCall-teenuse – mida saab kasutada kõikides sõidukites ja kõikides riikides – kasutuselevõtmine on olnud liidu oluline prioriteet liiklusohutuse valdkonnas alates 2002. aastast ning see on lisatud liiklusohutuse tegevusprogrammi aastateks 2011–2020 kui vahend, mille abil parandada liiklusohutust ja aidata kaasa liiklusõnnetuste tagajärjel hukkunute ja vigastatute arvu vähendamisele Euroopas; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et ELi-ülese eCall-teenuse – mida saab kasutada kõikides sõidukites ja kõikides riikides – kasutuselevõtmine on olnud liidu oluline prioriteet liiklusohutuse valdkonnas alates 2002. aastast ning see on lisatud liiklusohutuse tegevusprogrammi aastateks 2011–2020 kui vahend, mille abil parandada liiklusohutust ja aidata kaasa liiklusõnnetuste tagajärjel hukkunute ja vigastatute arvu vähendamisele Euroopas;

| I. | arvestades, et direktiivis 2010/40/EL on prioriteetsete meetmete hulgas nimetatud „koostalitlusvõimelise automaatse hädaabikõne (eCall) ühtlustatud pakkumine kogu ELis” ning on sätestatud, et komisjon peab 2012. aasta lõpuks vastu võtma häirekeskuste täiustamise ühised spetsifikatsioonid; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et direktiivis 2010/40/EL on prioriteetsete meetmete hulgas nimetatud „koostalitlusvõimelise automaatse hädaabikõne (eCall) ühtlustatud pakkumine kogu ELis” ning on sätestatud, et komisjon peab 2012. aasta lõpuks vastu võtma häirekeskuste täiustamise ühised spetsifikatsioonid;

| J. | arvestades, et liikmesriigid jäävad vastutavaks eCall-kõnesid vastuvõtvate häirekeskuste töö korralduse eest, olenemata sellest, kas need on avaliku sektori organisatsioonid või riigi volitusel tegutsevad erasektori organisatsioonid; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et liikmesriigid jäävad vastutavaks eCall-kõnesid vastuvõtvate häirekeskuste töö korralduse eest, olenemata sellest, kas need on avaliku sektori organisatsioonid või riigi volitusel tegutsevad erasektori organisatsioonid;

| K. | arvestades, et Euroopas koostalitlusvõimelise sõidukisisese eCall-süsteemi teostust käsitlevale vastastikuse mõistmise memorandumile on seni alla kirjutanud 22 liikmesriiki, viis assotsieerunud riiki ja üle 100 organisatsiooni; arvestades, et lisaks on eCall-süsteemi kohustuslikule kasutuselevõtmisele toetust avaldanud veel kaks liikmesriiki; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Euroopas koostalitlusvõimelise sõidukisisese eCall-süsteemi teostust käsitlevale vastastikuse mõistmise memorandumile on seni alla kirjutanud 22 liikmesriiki, viis assotsieerunud riiki ja üle 100 organisatsiooni; arvestades, et lisaks on eCall-süsteemi kohustuslikule kasutuselevõtmisele toetust avaldanud veel kaks liikmesriiki;

| L. | arvestades, et Euroopa Parlament on väljendanud toetust eCall-süsteemi kasutuselevõtmisele mitmel korral, toetades sealhulgas selle kohustuslikku rakendamist – algatus, mis aitab suurendada kodanike turvatunnet reisimisel; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Euroopa Parlament on väljendanud toetust eCall-süsteemi kasutuselevõtmisele mitmel korral, toetades sealhulgas selle kohustuslikku rakendamist – algatus, mis aitab suurendada kodanike turvatunnet reisimisel;

| M. | arvestades, et vabatahtlikkusel põhinev lähenemisviis eCall-süsteemi kasutuselevõtmisele ELis on olnud komisjoni poliitika alates 2003. aastast, kuid see ei ole tänaseni märgatavat edu saavutanud; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et vabatahtlikkusel põhinev lähenemisviis eCall-süsteemi kasutuselevõtmisele ELis on olnud komisjoni poliitika alates 2003. aastast, kuid see ei ole tänaseni märgatavat edu saavutanud;

| N. | arvestades, et oma 2009. aasta teatises „Aeg rakendada automaatse hädaabikõne süsteem eCall” märkis komisjon, et kui 2009. aasta lõpuks nii eCall-seadme sõidukitesse paigaldamisel kui ka häirekeskuste infrastruktuuri vajalike investeeringute tegemisel märkimisväärset edu ei saavutata, teeb komisjon reguleerivate meetmete ettepaneku; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et oma 2009. aasta teatises „Aeg rakendada automaatse hädaabikõne süsteem eCall” märkis komisjon, et kui 2009. aasta lõpuks nii eCall-seadme sõidukitesse paigaldamisel kui ka häirekeskuste infrastruktuuri vajalike investeeringute tegemisel märkimisväärset edu ei saavutata, teeb komisjon reguleerivate meetmete ettepaneku;

| O. | arvestades, et komisjoni 2010. aastal korraldatud eCall-süsteemi kasutuselevõttu käsitleva konsultatsiooni tulemuste kohaselt pidas rohkem kui 80 % vastanutest eCall-süsteemi kasulikuks ja soovis, et see oleks nende sõidukisse paigaldatud; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et komisjoni 2010. aastal korraldatud eCall-süsteemi kasutuselevõttu käsitleva konsultatsiooni tulemuste kohaselt pidas rohkem kui 80 % vastanutest eCall-süsteemi kasulikuks ja soovis, et see oleks nende sõidukisse paigaldatud;

| P. | arvestades, et mootorratturid on kasutajate rühm, kellel võib liiklusõnnetuse korral olla kõige rohkem raskusi päästeteenistusse teatamisega; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et mootorratturid on kasutajate rühm, kellel võib liiklusõnnetuse korral olla kõige rohkem raskusi päästeteenistusse teatamisega;

| Q. | arvestades, et põllumajandus- ja tööstussõidukid, eriti põllumajandustraktorid, töötavad enamasti kaugetes ja eraldatud piirkondades, mistõttu ei saa nende juhid sageli õnnetuse korral päästeteenistust teavitada; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et põllumajandus- ja tööstussõidukid, eriti põllumajandustraktorid, töötavad enamasti kaugetes ja eraldatud piirkondades, mistõttu ei saa nende juhid sageli õnnetuse korral päästeteenistust teavitada;

| R. | arvestades, et täna on olemas sõidukisisesed hädaabikõne erateenused ja neid võetakse Euroopas üha enam kasutusele, kuid ükski neist ei kata täielikult kogu ELi ja sellised teenused hõlmavad ainult alla 0,4 % sõidukipargist, samal ajal kui mõned kasutusele võetud teenustest on turutõrgete tõttu kaotatud, mis jätab kasutaja sõiduki kasutusaja jooksul ilma sõidukisisese hädaabikõne teenuseta; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et täna on olemas sõidukisisesed hädaabikõne erateenused ja neid võetakse Euroopas üha enam kasutusele, kuid ükski neist ei kata täielikult kogu ELi ja sellised teenused hõlmavad ainult alla 0,4 % sõidukipargist, samal ajal kui mõned kasutusele võetud teenustest on turutõrgete tõttu kaotatud, mis jätab kasutaja sõiduki kasutusaja jooksul ilma sõidukisisese hädaabikõne teenuseta;

| S. | arvestades, et tehnoloogia on olemas ning tööstusharu osalejad ja ametiasutused on kokku leppinud ühtsed, kogu ELis kehtivad standardid ning täiustavad ja katsetavad neid katseprojektides; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et tehnoloogia on olemas ning tööstusharu osalejad ja ametiasutused on kokku leppinud ühtsed, kogu ELis kehtivad standardid ning täiustavad ja katsetavad neid katseprojektides;

| T. | arvestades, et komisjon teatas 2011. aastal avalikult, et ta esitab 2012. aasta esimeses kvartalis uue määruse, mis sisaldab mootorsõiduki tüübikinnitust reguleeriva raamistiku lisanõudena eCall-süsteemi; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et komisjon teatas 2011. aastal avalikult, et ta esitab 2012. aasta esimeses kvartalis uue määruse, mis sisaldab mootorsõiduki tüübikinnitust reguleeriva raamistiku lisanõudena eCall-süsteemi;

| 1. | tunneb heameelt komisjoni 8. septembri 2011. aasta soovituse üle ning nõuab tungivalt, et liikmesriigid ja mobiilsideoperaatorid rakendaksid selles nõutud meetmed ja täiustused hiljemalt 2014. aasta lõpuks; peab seevastu kahetsusväärseks, et ainult 18 liikmesriiki reageerisid õigel ajal; kutsub ülejäänud liikmesriike üles reageerima nii kiiresti kui võimalik; |
| --- | --- |

1.

tunneb heameelt komisjoni 8. septembri 2011. aasta soovituse üle ning nõuab tungivalt, et liikmesriigid ja mobiilsideoperaatorid rakendaksid selles nõutud meetmed ja täiustused hiljemalt 2014. aasta lõpuks; peab seevastu kahetsusväärseks, et ainult 18 liikmesriiki reageerisid õigel ajal; kutsub ülejäänud liikmesriike üles reageerima nii kiiresti kui võimalik;

| 2. | peab kahetsusväärseks seniseid viivitusi ja edu puudumist eCall-süsteemi vabatahtlikul kasutuselevõtmisel ning seda, et kolm liikmesriiki ei ole alla kirjutanud eCall-süsteemi vastastikuse mõistmise memorandumile ega väljendanud toetust eCall-süsteemi kasutuselevõtmisele; palub seetõttu nendel liikmesriikidel, kes ei ole seda veel teinud, kirjutada alla ELi-ülese koostalitlusvõimega eCall-teenuse arendamist käsitlevale vastastikuse mõistmise memorandumile ning nõuab tungivalt, et kõik osapooled tegutseksid samal ajal, et tagada selle teenuse sisseseadmine; |
| --- | --- |

2.

peab kahetsusväärseks seniseid viivitusi ja edu puudumist eCall-süsteemi vabatahtlikul kasutuselevõtmisel ning seda, et kolm liikmesriiki ei ole alla kirjutanud eCall-süsteemi vastastikuse mõistmise memorandumile ega väljendanud toetust eCall-süsteemi kasutuselevõtmisele; palub seetõttu nendel liikmesriikidel, kes ei ole seda veel teinud, kirjutada alla ELi-ülese koostalitlusvõimega eCall-teenuse arendamist käsitlevale vastastikuse mõistmise memorandumile ning nõuab tungivalt, et kõik osapooled tegutseksid samal ajal, et tagada selle teenuse sisseseadmine;

| 3. | rõhutab tõsiasja, et eCall-süsteemi aluseks oleva Euroopa hädaabinumbri 112 toimimises esineb suuri lünki; kutsub liikmesriike üles neid lünki kiiremas korras kõrvaldama ning palub komisjonil tõhustada järelevalvet selle üle; |
| --- | --- |

3.

rõhutab tõsiasja, et eCall-süsteemi aluseks oleva Euroopa hädaabinumbri 112 toimimises esineb suuri lünki; kutsub liikmesriike üles neid lünki kiiremas korras kõrvaldama ning palub komisjonil tõhustada järelevalvet selle üle;

| 4. | on seisukohal, et eCall peaks olema avalik ELi-ülene hädaabikõne süsteem, mis on sõidukisse sisse ehitatud ning põhineb hädaabinumbril 112 ja ühtsetel üleeuroopalistel standarditel, et tagada usaldusväärne, kvaliteetne, soodne ja kasutajasõbralik teenus, mis suudab töötada tõrgeteta ning koostalitlusvõimeliselt kõikides autodes üle kogu Euroopa, olenemata sõiduki margist, riigist või tegelikust asukohast, see muudab eCall-süsteemi võimalikult kasutoovaks kõikidele liiklejatele, kaasa arvatud erivajadustega puudega inimestele; |
| --- | --- |

4.

on seisukohal, et eCall peaks olema avalik ELi-ülene hädaabikõne süsteem, mis on sõidukisse sisse ehitatud ning põhineb hädaabinumbril 112 ja ühtsetel üleeuroopalistel standarditel, et tagada usaldusväärne, kvaliteetne, soodne ja kasutajasõbralik teenus, mis suudab töötada tõrgeteta ning koostalitlusvõimeliselt kõikides autodes üle kogu Euroopa, olenemata sõiduki margist, riigist või tegelikust asukohast, see muudab eCall-süsteemi võimalikult kasutoovaks kõikidele liiklejatele, kaasa arvatud erivajadustega puudega inimestele;

| 5. | rõhutab eCall-süsteemi positiivset mõju mitte ainult vahejuhtumiste paremal haldamisel, õnnetustest tingitud liiklusummikute vähendamisel ja järgnevate õnnetuste vältimisel, vaid ka peamiselt päästeteenistuste saabumise kiirendamisel ning seega liiklusõnnetuste põhjustatud surmade arvu ja vigastuste raskusastme vähendamisel, tänu millele suureneks teistes liikmesriikides reisivate eurooplaste kindlustunne; |
| --- | --- |

5.

rõhutab eCall-süsteemi positiivset mõju mitte ainult vahejuhtumiste paremal haldamisel, õnnetustest tingitud liiklusummikute vähendamisel ja järgnevate õnnetuste vältimisel, vaid ka peamiselt päästeteenistuste saabumise kiirendamisel ning seega liiklusõnnetuste põhjustatud surmade arvu ja vigastuste raskusastme vähendamisel, tänu millele suureneks teistes liikmesriikides reisivate eurooplaste kindlustunne;

| 6. | on seisukohal, et kui eCall-süsteemi kasutuselevõtt jätta turujõudude hooleks, toob see kasu ainult inimestele, kes saavad endale lubada kõrge hinnaklassi sõidukeid, samas kui kõikidesse sõidukitesse sisseehitatud süsteemi kohustuslik kasutuselevõtt vähendaks kulusid ning tooks kaasa süsteemi üldise ELi-ülese rakendamise; |
| --- | --- |

6.

on seisukohal, et kui eCall-süsteemi kasutuselevõtt jätta turujõudude hooleks, toob see kasu ainult inimestele, kes saavad endale lubada kõrge hinnaklassi sõidukeid, samas kui kõikidesse sõidukitesse sisseehitatud süsteemi kohustuslik kasutuselevõtt vähendaks kulusid ning tooks kaasa süsteemi üldise ELi-ülese rakendamise;

| 7. | tuletab meelde, et komisjoni mõjuhinnangu põhjal on reguleerivate meetmete vastuvõtmine eCall-süsteemi kohustuslikuks kasutuselevõtmiseks praegu ainus võimalus saavutada kogu positiivne mõju; |
| --- | --- |

7.

tuletab meelde, et komisjoni mõjuhinnangu põhjal on reguleerivate meetmete vastuvõtmine eCall-süsteemi kohustuslikuks kasutuselevõtmiseks praegu ainus võimalus saavutada kogu positiivne mõju;

| 8. | nõuab tungivalt, et komisjon esitaks direktiivi 2007/46/EÜ raamistikus ettepaneku, et tagada avaliku, hädaabinumbrile 112 tehtavatel kõnedel põhineva eCall-süsteemi kohustuslik kasutuselevõtmine 2015. aastaks kõikides uutes tüübikinnitusega autodes ja kõikides liikmesriikides; |
| --- | --- |

8.

nõuab tungivalt, et komisjon esitaks direktiivi 2007/46/EÜ raamistikus ettepaneku, et tagada avaliku, hädaabinumbrile 112 tehtavatel kõnedel põhineva eCall-süsteemi kohustuslik kasutuselevõtmine 2015. aastaks kõikides uutes tüübikinnitusega autodes ja kõikides liikmesriikides;

| 9. | on seisukohal, et avalik eCall-teenus peaks olema tasuta ja kohustuslik ning see tuleks paigaldada kõikidesse uutesse sõidukitesse, mis on selle ettepanekuga hõlmatud; |
| --- | --- |

9.

on seisukohal, et avalik eCall-teenus peaks olema tasuta ja kohustuslik ning see tuleks paigaldada kõikidesse uutesse sõidukitesse, mis on selle ettepanekuga hõlmatud;

| 10. | on seisukohal, et avalik eCall-teenus peab olema lihtne, soodne, toimiv ja kättesaadav igaühele kogu ELis, sõltumata sõidukist ja selle asukohast; |
| --- | --- |

10.

on seisukohal, et avalik eCall-teenus peab olema lihtne, soodne, toimiv ja kättesaadav igaühele kogu ELis, sõltumata sõidukist ja selle asukohast;

| 11. | on vastu ideele, et eCall-süsteemi sõidukisiseseid aspekte võiks rakendada järk-järgult pikema aja jooksul; |
| --- | --- |

11.

on vastu ideele, et eCall-süsteemi sõidukisiseseid aspekte võiks rakendada järk-järgult pikema aja jooksul;

| 12. | palub komisjonil teha ettepanek ka muude reguleerivate meetmete kohta, mis on vajalikud lisaviivituste vältimiseks, mis võivad tuua kaasa ärahoitavaid surmajuhtumeid; |
| --- | --- |

12.

palub komisjonil teha ettepanek ka muude reguleerivate meetmete kohta, mis on vajalikud lisaviivituste vältimiseks, mis võivad tuua kaasa ärahoitavaid surmajuhtumeid;

| 13. | on seisukohal, et kuigi tasuvusanalüüsi meetodil võib olla tähtis roll selliste andmete tootmisel, millele tuginedes langetada investeeringute ja tehnoloogia kasutuselevõtuga seotud keerulisi otsuseid, võib sellel olla kaheldav väärtus, kui tähtis osa analüüsist hõlmab inimelu väärtuse hindamist; |
| --- | --- |

13.

on seisukohal, et kuigi tasuvusanalüüsi meetodil võib olla tähtis roll selliste andmete tootmisel, millele tuginedes langetada investeeringute ja tehnoloogia kasutuselevõtuga seotud keerulisi otsuseid, võib sellel olla kaheldav väärtus, kui tähtis osa analüüsist hõlmab inimelu väärtuse hindamist;

| 14. | palub komisjonil võtta eCall-süsteemi ELis kasutuselevõtu mõju hindamisel peale investeerimis- ja käitamiskulude arvesse ka süsteemi rakendamisega kaasnevat sotsiaalset kasu; |
| --- | --- |

14.

palub komisjonil võtta eCall-süsteemi ELis kasutuselevõtu mõju hindamisel peale investeerimis- ja käitamiskulude arvesse ka süsteemi rakendamisega kaasnevat sotsiaalset kasu;

| 15. | palub komisjonil kehtestada selged eeskirjad eCall-süsteemiga seotud sidusrühmade vastutuse kohta; |
| --- | --- |

15.

palub komisjonil kehtestada selged eeskirjad eCall-süsteemiga seotud sidusrühmade vastutuse kohta;

| 16. | kutsub komisjoni üles hindama eCall-süsteemide tekitatud valehäirete võimalikkust, selliste valehäirete mõju igapäevastele hädaabiteenustele, vajadust eristada raskeid õnnetusi kergematest õnnetustest ning häiresignaale muust teabest, mis tuleb päästeteenitustele nende tõhusa töö tagamiseks edastada; palub komisjonil vajaduse korral pakkuda nendele probleemidele konkreetseid lahendusi; |
| --- | --- |

16.

kutsub komisjoni üles hindama eCall-süsteemide tekitatud valehäirete võimalikkust, selliste valehäirete mõju igapäevastele hädaabiteenustele, vajadust eristada raskeid õnnetusi kergematest õnnetustest ning häiresignaale muust teabest, mis tuleb päästeteenitustele nende tõhusa töö tagamiseks edastada; palub komisjonil vajaduse korral pakkuda nendele probleemidele konkreetseid lahendusi;

| 17. | kiidab heaks Euroopa eCall-süsteemi rakendamise platvormi loomise ning nõuab selles asjaomaste sidusrühmade ja liikmesriikide esindajate osalemist, et tagada eCall-süsteemi ühtlustatud kasutuselevõtt; |
| --- | --- |

17.

kiidab heaks Euroopa eCall-süsteemi rakendamise platvormi loomise ning nõuab selles asjaomaste sidusrühmade ja liikmesriikide esindajate osalemist, et tagada eCall-süsteemi ühtlustatud kasutuselevõtt;

| 18. | palub komisjonil kaaluda, kas eCall-süsteemi tuleks lähitulevikus laiendada ka muudele sõidukitele, nagu raskeveokid, bussid ja kaherattalised mootorsõidukid, ning hinnata, kas seda tuleks laiendada ka põllumajandustraktoritele ja tööstussõidukitele; |
| --- | --- |

18.

palub komisjonil kaaluda, kas eCall-süsteemi tuleks lähitulevikus laiendada ka muudele sõidukitele, nagu raskeveokid, bussid ja kaherattalised mootorsõidukid, ning hinnata, kas seda tuleks laiendada ka põllumajandustraktoritele ja tööstussõidukitele;

| 19. | on seisukohal, et olemasolevates sõidukites tuleks lubada kasutada järelturu eCall-seadmeid; |
| --- | --- |

19.

on seisukohal, et olemasolevates sõidukites tuleks lubada kasutada järelturu eCall-seadmeid;

Häirekeskused ja hädaolukordadele reageerimise aspektid

| 20. | märgib, et kogu liidu kodanikele ühtlase kaitsetaseme kindlustamiseks on oluline tagada, et kõik häirekeskused kõikides liikmesriikides oleksid varustatud kõrge standardi kohaselt, ning palub seetõttu komisjonil esitada õigusakti ettepanek, millega nõutakse, et liikmesriigid täiustaksid oma päästeteenistuste infrastruktuuri ja koolitaksid vastavalt operaatoreid, et suuta 2015. aastaks käsitleda eCall-kõnesid viisil, mis sobib nende riiklike struktuuridega kõige paremini kokku ja teeb need igaühele kättesaadavaks; |
| --- | --- |

20.

märgib, et kogu liidu kodanikele ühtlase kaitsetaseme kindlustamiseks on oluline tagada, et kõik häirekeskused kõikides liikmesriikides oleksid varustatud kõrge standardi kohaselt, ning palub seetõttu komisjonil esitada õigusakti ettepanek, millega nõutakse, et liikmesriigid täiustaksid oma päästeteenistuste infrastruktuuri ja koolitaksid vastavalt operaatoreid, et suuta 2015. aastaks käsitleda eCall-kõnesid viisil, mis sobib nende riiklike struktuuridega kõige paremini kokku ja teeb need igaühele kättesaadavaks;

| 21. | nõuab tungivalt, et komisjon võtaks 2012. aasta lõpuks intelligentsete transpordisüsteemide direktiivi raames vastu häirekeskuste ühised spetsifikatsioonid ja esitaks eCall-süsteemi rakendamist käsitleva direktiivi ettepaneku; |
| --- | --- |

21.

nõuab tungivalt, et komisjon võtaks 2012. aasta lõpuks intelligentsete transpordisüsteemide direktiivi raames vastu häirekeskuste ühised spetsifikatsioonid ja esitaks eCall-süsteemi rakendamist käsitleva direktiivi ettepaneku;

| 22. | tunnustab mobiilsideoperaatorite valmisolekut käsitleda eCall-kõnesid võrdselt kõigi teiste numbrile 112 tehtavate kõnedega ning soovitab mobiilsideoperaatoritel koos liikmesriikidega esitada komisjonile iga-aastase aruande eelkõige eCall-lipuga seoses saavutatud edu ja seejuures tekkinud raskuste kohta; |
| --- | --- |

22.

tunnustab mobiilsideoperaatorite valmisolekut käsitleda eCall-kõnesid võrdselt kõigi teiste numbrile 112 tehtavate kõnedega ning soovitab mobiilsideoperaatoritel koos liikmesriikidega esitada komisjonile iga-aastase aruande eelkõige eCall-lipuga seoses saavutatud edu ja seejuures tekkinud raskuste kohta;

| 23. | pooldab asjaolu, et sõidukikasutajate ja hädaabikõnesid käsitlevate häirekeskuste operaatorite vahel häälside loomine võimaldab vastastikust suhtlemist ning vähendab näiteks kerge õnnetuse korral asjakohatu reageerimise ja päästeteenistuse mittevajaliku kohalesaatmise ohtu; |
| --- | --- |

23.

pooldab asjaolu, et sõidukikasutajate ja hädaabikõnesid käsitlevate häirekeskuste operaatorite vahel häälside loomine võimaldab vastastikust suhtlemist ning vähendab näiteks kerge õnnetuse korral asjakohatu reageerimise ja päästeteenistuse mittevajaliku kohalesaatmise ohtu;

| 24. | rõhutab, et üha ilmsemaks muutub vajadus ühise andmevahetusprotokolli järele, mis aitaks sellist teavet edastada häirekeskustesse ja päästeteenistustele, et vältida edastatud teabe segiajamise või väärtõlgendamise ohtu; rõhutab, et teabe edastamine mobiilsideoperaatoritelt häirekeskustesse peaks olema korraldatud läbipaistvalt ja mittediskrimineerivalt; |
| --- | --- |

24.

rõhutab, et üha ilmsemaks muutub vajadus ühise andmevahetusprotokolli järele, mis aitaks sellist teavet edastada häirekeskustesse ja päästeteenistustele, et vältida edastatud teabe segiajamise või väärtõlgendamise ohtu; rõhutab, et teabe edastamine mobiilsideoperaatoritelt häirekeskustesse peaks olema korraldatud läbipaistvalt ja mittediskrimineerivalt;

| 25. | tuletab meelde, et häirekeskustes olevad elektroonilised andmed võivad pakkuda ka täiendavaid eeliseid, näiteks paremad juhised päästeteenistuse töötajatele, et nad oleksid piisavalt teadlikud uutest ohuallikatest, millega nad võivad kokku puutuda elektriautode ja muude uute jõuseadmete süsteemide arengu tõttu; |
| --- | --- |

25.

tuletab meelde, et häirekeskustes olevad elektroonilised andmed võivad pakkuda ka täiendavaid eeliseid, näiteks paremad juhised päästeteenistuse töötajatele, et nad oleksid piisavalt teadlikud uutest ohuallikatest, millega nad võivad kokku puutuda elektriautode ja muude uute jõuseadmete süsteemide arengu tõttu;

| 26. | on seisukohal, et tuleks edendada häirekeskuste ja teede haldajate vahelisi sidemeid vahejuhtumite haldamise tõhustamiseks kooskõlas Euroopa eCall-süsteemi rakendamise platvormi soovitustega; |
| --- | --- |

26.

on seisukohal, et tuleks edendada häirekeskuste ja teede haldajate vahelisi sidemeid vahejuhtumite haldamise tõhustamiseks kooskõlas Euroopa eCall-süsteemi rakendamise platvormi soovitustega;

| 27. | toetab Euroopa ühtlustatud eCall-süsteemi katseprojekti HeERO raames eCall-kõnede piiriülese autentimise testimise alal tehtud põhjalikku tööd; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tihendama koostööd riikide häirekeskuste ja päästeteenistuste vahel, eelkõige Euroopa piiriülestes punktides, ning ergutama ühiste koolituste korraldamist ja parimate tavade vahetamist, et parandada terve hädaabiteenuste osutamise ahela tulemuslikkust; |
| --- | --- |

27.

toetab Euroopa ühtlustatud eCall-süsteemi katseprojekti HeERO raames eCall-kõnede piiriülese autentimise testimise alal tehtud põhjalikku tööd; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tihendama koostööd riikide häirekeskuste ja päästeteenistuste vahel, eelkõige Euroopa piiriülestes punktides, ning ergutama ühiste koolituste korraldamist ja parimate tavade vahetamist, et parandada terve hädaabiteenuste osutamise ahela tulemuslikkust;

| 28. | palub komisjonil tagada, et eCall-süsteem ja sidemed häirekeskustega oleksid vastavuses ka infrastruktuuri interaktiivsete süsteemidega ning sõidukitesse paigaldatud arukate süsteemidega (näiteks arukas turvatõkkesüsteem, mis teavitab õnnetuste võimalikkusest, sõidukisse paigaldatud arukas kiirussüsteem jne); |
| --- | --- |

28.

palub komisjonil tagada, et eCall-süsteem ja sidemed häirekeskustega oleksid vastavuses ka infrastruktuuri interaktiivsete süsteemidega ning sõidukitesse paigaldatud arukate süsteemidega (näiteks arukas turvatõkkesüsteem, mis teavitab õnnetuste võimalikkusest, sõidukisse paigaldatud arukas kiirussüsteem jne);

Hädaabikõne erateenused

| 29. | on seisukohal, et avalik ELi-ülene eCall-teenus võib eksisteerida kõrvuti hädaabikõne erateenustega, tingimusel et nii avaliku kui ka erasektori teenuste puhul on täidetud kõik nende osutamisega seotud standardid ning et olenemata sellest, kas sõiduki ostja otsustab kasutada eralahendust või mitte, on kõik sõidukid varustatud avaliku eCall-teenusega, et tagada teenuse järjepidevus kõikides liikmesriikides sõiduki kogu kasutusaja jooksul; |
| --- | --- |

29.

on seisukohal, et avalik ELi-ülene eCall-teenus võib eksisteerida kõrvuti hädaabikõne erateenustega, tingimusel et nii avaliku kui ka erasektori teenuste puhul on täidetud kõik nende osutamisega seotud standardid ning et olenemata sellest, kas sõiduki ostja otsustab kasutada eralahendust või mitte, on kõik sõidukid varustatud avaliku eCall-teenusega, et tagada teenuse järjepidevus kõikides liikmesriikides sõiduki kogu kasutusaja jooksul;

| 30. | rõhutab, et eCall-süsteem peab olema kasutajasõbralik ning tarbijatele tuleks anda süsteemist realistlik ülevaade ning igakülgset ja usaldusväärset teavet lisafunktsioonide või -teenuste kohta, mis on seotud pakutavate sõidukisiseste hädaabikõne erarakendustega, ning selliste rakenduste ostmisel teenuse eeldatava taseme ja seotud kulude kohta; |
| --- | --- |

30.

rõhutab, et eCall-süsteem peab olema kasutajasõbralik ning tarbijatele tuleks anda süsteemist realistlik ülevaade ning igakülgset ja usaldusväärset teavet lisafunktsioonide või -teenuste kohta, mis on seotud pakutavate sõidukisiseste hädaabikõne erarakendustega, ning selliste rakenduste ostmisel teenuse eeldatava taseme ja seotud kulude kohta;

| 31. | nõuab, et juhul, kui hädaabikõne erateenuse tellinud tarbija otsustab seda teenust mitte kasutada või reisib riiki, kus seda teenust ei pakuta, peaks olema automaatselt kättesaadav avalik numbril 112 põhinev eCall-teenus; |
| --- | --- |

31.

nõuab, et juhul, kui hädaabikõne erateenuse tellinud tarbija otsustab seda teenust mitte kasutada või reisib riiki, kus seda teenust ei pakuta, peaks olema automaatselt kättesaadav avalik numbril 112 põhinev eCall-teenus;

| 32. | on seisukohal, et eCall-erateenuse pakkujad saavad samuti igal ajal üle minna ELi-ülese eCall-teenuse pakkumisele, jätkates samal ajal muude kõneteenuste osutamist; |
| --- | --- |

32.

on seisukohal, et eCall-erateenuse pakkujad saavad samuti igal ajal üle minna ELi-ülese eCall-teenuse pakkumisele, jätkates samal ajal muude kõneteenuste osutamist;

| 33. | kutsub ELi ettevõtjaid üles osalema eCall-süsteemi vajalike rakenduste, teenuste ja infrastruktuuri väljatöötamises, et ergutada uuendustegevust kogu ELis; |
| --- | --- |

33.

kutsub ELi ettevõtjaid üles osalema eCall-süsteemi vajalike rakenduste, teenuste ja infrastruktuuri väljatöötamises, et ergutada uuendustegevust kogu ELis;

Andmekaitse

| 34. | rõhutab asjaolu, et kooskõlas artikli 29 kohase andmekaitsealase töörühma soovitustega ei tohi avalik eCall-süsteem mingil juhul võimaldada sõiduki teekonna jälgimist, see tähendab, et see peab jääma kuni hädaabikõne valimiseni passiivseks süsteemiks; tuletab meelde, et eCall-teenuse peamine eesmärk on vahejuhtumite haldamise parandamine ning eCall-teenuse kaudu edastatavaid andmeid ei tohi mingil viisil kasutada isiku liikumise jälgimiseks või analüüsimiseks või tema asukoha määramiseks, kui inimene ei ole sattunud õnnetusse; |
| --- | --- |

34.

rõhutab asjaolu, et kooskõlas artikli 29 kohase andmekaitsealase töörühma soovitustega ei tohi avalik eCall-süsteem mingil juhul võimaldada sõiduki teekonna jälgimist, see tähendab, et see peab jääma kuni hädaabikõne valimiseni passiivseks süsteemiks; tuletab meelde, et eCall-teenuse peamine eesmärk on vahejuhtumite haldamise parandamine ning eCall-teenuse kaudu edastatavaid andmeid ei tohi mingil viisil kasutada isiku liikumise jälgimiseks või analüüsimiseks või tema asukoha määramiseks, kui inimene ei ole sattunud õnnetusse;

| 35. | rõhutab, et asjakohased läbipaistvust järgivad eeskirjad tuleks lisada eCall-kõnedega seotud isikuandmete töötlemiseks mitte ainult mobiilsideoperaatorite, vaid ka kõigi teiste osalejate, sealhulgas sõidukitootjate, häirekeskuste ja päästeteenistuste poolt, et tagada eraelu puutumatuse ja isikuandmete kaitsega seotud põhimõtete austamine vastavalt Euroopa Liidu direktiividele 95/46/EÜ ja 2002/58/EÜ ning siseriiklikele õigusaktidele; rõhutab, et kõik tulevased õigusaktid peaksid selgitama direktiivis 95/46/EÜ sätestatud eCall-süsteemiga seotud erinevate asjaosaliste kohustusi ning andmesubjektidele teabe andmise ja nende õiguste kasutamise lihtsustamise võimalusi; |
| --- | --- |

35.

rõhutab, et asjakohased läbipaistvust järgivad eeskirjad tuleks lisada eCall-kõnedega seotud isikuandmete töötlemiseks mitte ainult mobiilsideoperaatorite, vaid ka kõigi teiste osalejate, sealhulgas sõidukitootjate, häirekeskuste ja päästeteenistuste poolt, et tagada eraelu puutumatuse ja isikuandmete kaitsega seotud põhimõtete austamine vastavalt Euroopa Liidu direktiividele 95/46/EÜ ja 2002/58/EÜ ning siseriiklikele õigusaktidele; rõhutab, et kõik tulevased õigusaktid peaksid selgitama direktiivis 95/46/EÜ sätestatud eCall-süsteemiga seotud erinevate asjaosaliste kohustusi ning andmesubjektidele teabe andmise ja nende õiguste kasutamise lihtsustamise võimalusi;

| 36. | rõhutab, et eCall-erateenused peavad järgima eraelu puutumatuse ja andmekaitse põhimõtteid ning eelkõige tuleb kooskõlas artikli 29 kohase töörühma soovitustega näha ette teavitatud nõusolek ja võimalus teenusest loobuda; rõhutab, et tarbija teavitatud nõusolek peaks põhinema täielikul teabel kogutavate andmete hulga ja nende kogumise eesmärgi kohta ning tarbijatel peaks olema võimalik nõusolek igal ajal tagasi võtta; |
| --- | --- |

36.

rõhutab, et eCall-erateenused peavad järgima eraelu puutumatuse ja andmekaitse põhimõtteid ning eelkõige tuleb kooskõlas artikli 29 kohase töörühma soovitustega näha ette teavitatud nõusolek ja võimalus teenusest loobuda; rõhutab, et tarbija teavitatud nõusolek peaks põhinema täielikul teabel kogutavate andmete hulga ja nende kogumise eesmärgi kohta ning tarbijatel peaks olema võimalik nõusolek igal ajal tagasi võtta;

| 37. | rõhutab, et sõiduki omanik või liisingusse võtja peaks teavitatud tarbijana otsustama, kes pääseb juurde sõidukile registreeritud eCall-erateenust käsitlevatele andmetele; |
| --- | --- |

37.

rõhutab, et sõiduki omanik või liisingusse võtja peaks teavitatud tarbijana otsustama, kes pääseb juurde sõidukile registreeritud eCall-erateenust käsitlevatele andmetele;

Muud seotud valdkonnad

| 38. | rõhutab, et eCall-süsteemis kasutatakse tehnilisi komponente (asukoha määramine satelliitside abil, töötlemis- ja sidefunktsioonid), millel võivad põhineda ka mitmed muud sõidukisisesed rakendused ja teenused; |
| --- | --- |

38.

rõhutab, et eCall-süsteemis kasutatakse tehnilisi komponente (asukoha määramine satelliitside abil, töötlemis- ja sidefunktsioonid), millel võivad põhineda ka mitmed muud sõidukisisesed rakendused ja teenused;

| 39. | on seisukohal, et selleks, et tagada kliendi valikuvabadus, peaks sõidukisisene eCall-süsteem olema tasuta juurdepääsetav ega tohiks diskrimineerida ühtegi sidusrühma, nagu autode järelturu toodete ja teenuste pakkujad, seadmete tarnijad, remonditöökojad ja sõltumatud teenuseosutajad, autoabi ettevõtjad ja muude seotud teenuste osutajad; palub komisjonil tagada, et eCall-süsteemi aluseks on koostalitlusvõimeline ja avatud juurdepääsuga platvorm võimalikele tulevastele sõidukisisestele rakendustele või teenustele, et ergutada uuendust ja Euroopa infotehnoloogiatööstuse konkurentsivõimet üleilmsetel turgudel; rõhutab, et kõik sellised rakendused ja teenused jäävad vabatahtlikuks; |
| --- | --- |

39.

on seisukohal, et selleks, et tagada kliendi valikuvabadus, peaks sõidukisisene eCall-süsteem olema tasuta juurdepääsetav ega tohiks diskrimineerida ühtegi sidusrühma, nagu autode järelturu toodete ja teenuste pakkujad, seadmete tarnijad, remonditöökojad ja sõltumatud teenuseosutajad, autoabi ettevõtjad ja muude seotud teenuste osutajad; palub komisjonil tagada, et eCall-süsteemi aluseks on koostalitlusvõimeline ja avatud juurdepääsuga platvorm võimalikele tulevastele sõidukisisestele rakendustele või teenustele, et ergutada uuendust ja Euroopa infotehnoloogiatööstuse konkurentsivõimet üleilmsetel turgudel; rõhutab, et kõik sellised rakendused ja teenused jäävad vabatahtlikuks;

| 40. | on seisukohal, et klientide valikuvabadus ja teenuseosutajate vaba juurdepääs peaksid kuuluma algseadmete valmistaja sõidukisisese platvormi väljatöötamise kriteeriumide hulka ning et sõidukisisesed seotud liidesed peaksid olema standarditud selliselt, et need võimaldaksid ausat konkurentsi ja ergutaksid Euroopa telemaatikaturu uuendustegevust; |
| --- | --- |

40.

on seisukohal, et klientide valikuvabadus ja teenuseosutajate vaba juurdepääs peaksid kuuluma algseadmete valmistaja sõidukisisese platvormi väljatöötamise kriteeriumide hulka ning et sõidukisisesed seotud liidesed peaksid olema standarditud selliselt, et need võimaldaksid ausat konkurentsi ja ergutaksid Euroopa telemaatikaturu uuendustegevust;

| 41. | rõhutab, et kõik muud sõidukis – eriti sõidu ajal – kasutatavad lisateenused peavad vastama selgetele ohutus-, julgeoleku- ning andmekaitse- ja eraelu puutumatuse standarditele ning standarditele vastavust tuleb mõõta ja kontrollida; |
| --- | --- |

41.

rõhutab, et kõik muud sõidukis – eriti sõidu ajal – kasutatavad lisateenused peavad vastama selgetele ohutus-, julgeoleku- ning andmekaitse- ja eraelu puutumatuse standarditele ning standarditele vastavust tuleb mõõta ja kontrollida;

| 42. | tuletab meelde, et Euroopa Geostatsionaarne Navigatsioonilisasüsteem (EGNOS) ja Galileo võivad olulisel määral aidata kaasa maanteeliikluse korraldamisele ja hädaolukordadele reageerimisele ning et selleks on vaja teavituskampaaniat, mis edendaks nende võimaluste tõhusamat ärakasutamist, mida see süsteem eCall-rakendusega seoses pakub; |
| --- | --- |

42.

tuletab meelde, et Euroopa Geostatsionaarne Navigatsioonilisasüsteem (EGNOS) ja Galileo võivad olulisel määral aidata kaasa maanteeliikluse korraldamisele ja hädaolukordadele reageerimisele ning et selleks on vaja teavituskampaaniat, mis edendaks nende võimaluste tõhusamat ärakasutamist, mida see süsteem eCall-rakendusega seoses pakub;

| 43. | on seisukohal, et liikmesriikidel tuleks lubada luua häirekeskustele eCall-kõnede filtreerimissüsteeme, mis võimaldavad kiireloomulised kõned kiiresti kindlaks teha ning väldivad seeläbi kõnekeskuste ülekoormamist ja suurendavad päästeteenistuste tõhusust; on arvamusel, et komisjon peaks neid jõupingutusi toetama; |
| --- | --- |

43.

on seisukohal, et liikmesriikidel tuleks lubada luua häirekeskustele eCall-kõnede filtreerimissüsteeme, mis võimaldavad kiireloomulised kõned kiiresti kindlaks teha ning väldivad seeläbi kõnekeskuste ülekoormamist ja suurendavad päästeteenistuste tõhusust; on arvamusel, et komisjon peaks neid jõupingutusi toetama;

| 44. | palub liikmesriikidel koostöös komisjoniga luua ja viia ellu sõidukisisese automaatse hädaabikõne süsteemi (eCall) rakendamise riiklikud katseprogrammid, et selgitada välja võimalikud probleemid ning valmistuda süsteemi kohustuslikuks rakendamiseks kõikides liikmesriikides 2015. aastal; |
| --- | --- |

44.

palub liikmesriikidel koostöös komisjoniga luua ja viia ellu sõidukisisese automaatse hädaabikõne süsteemi (eCall) rakendamise riiklikud katseprogrammid, et selgitada välja võimalikud probleemid ning valmistuda süsteemi kohustuslikuks rakendamiseks kõikides liikmesriikides 2015. aastal;

| 45. | nõuab, et arusaamatuste ennetamiseks ja süsteemi võimaliku kuritarvitamise vältimiseks paigaldataks kõikidesse sõidukitesse standardne eCall-liides ehk nn eCall-nupp, mille leiavad kergesti üles ka puudega inimesed; kutsub komisjoni ja Euroopa standardiorganisatsioone üles tegema ettepanekut sellise käsitsi kasutatava mehhanismi ühtse standardi kohta; |
| --- | --- |

45.

nõuab, et arusaamatuste ennetamiseks ja süsteemi võimaliku kuritarvitamise vältimiseks paigaldataks kõikidesse sõidukitesse standardne eCall-liides ehk nn eCall-nupp, mille leiavad kergesti üles ka puudega inimesed; kutsub komisjoni ja Euroopa standardiorganisatsioone üles tegema ettepanekut sellise käsitsi kasutatava mehhanismi ühtse standardi kohta;

| 46. | kutsub komisjoni üles hindama eCall-süsteemi võimalikku mõju riiklike tervishoiusüsteemide kulutustele; palub sellega seoses liikmesriikidel kokku leppida ühtne raskete vigastuste määratlus; |
| --- | --- |

46.

kutsub komisjoni üles hindama eCall-süsteemi võimalikku mõju riiklike tervishoiusüsteemide kulutustele; palub sellega seoses liikmesriikidel kokku leppida ühtne raskete vigastuste määratlus;

| 47. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles hoogustama tegevust eCall-süsteemi ja sellest tulenevat kasu, selle kasutamist ja funktsioone – ka ELi kodanike turvalisuse seisukohast – käsitleva põhjaliku praktilise teabe andmisel sihtotstarbelise ja laiaulatusliku teavitamisstrateegia väljatöötamise kaudu ning teadlikkuse tõstmise kooskõlastatud kampaaniate rakendamisel, et suurendada üldsuse arusaamist sellistest hädaabiteenustest ja nõudlust nende järele ning vähendada ohtu, et teenuseid kasutatakse või mõistetakse valesti; |
| --- | --- |

47.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles hoogustama tegevust eCall-süsteemi ja sellest tulenevat kasu, selle kasutamist ja funktsioone – ka ELi kodanike turvalisuse seisukohast – käsitleva põhjaliku praktilise teabe andmisel sihtotstarbelise ja laiaulatusliku teavitamisstrateegia väljatöötamise kaudu ning teadlikkuse tõstmise kooskõlastatud kampaaniate rakendamisel, et suurendada üldsuse arusaamist sellistest hädaabiteenustest ja nõudlust nende järele ning vähendada ohtu, et teenuseid kasutatakse või mõistetakse valesti;

| 48. | soovitab komisjonil kanda hoolt selle eest, et eCall-teenus oleks koostalitlusvõimeline naaberpiirkondades edendatavate muude sarnaste sõidukisiseste hädaabiteenustega, näiteks ERA-GLONASS-teenusega; |
| --- | --- |

48.

soovitab komisjonil kanda hoolt selle eest, et eCall-teenus oleks koostalitlusvõimeline naaberpiirkondades edendatavate muude sarnaste sõidukisiseste hädaabiteenustega, näiteks ERA-GLONASS-teenusega;

*

* *

| 49. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

49.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELT L 303, 22.11.2011, lk 46.

(2)  ELT L 207, 6.8.2010, lk 1.

(3)  EÜT L 108, 24.4.2002, lk 51.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0453.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0408.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0519.

(7)  ELT C 351 E, 2.12.2011, lk 13.

(8)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0306.

(9)  ELT C 184 E, 8.7.2010, lk 50.

(10)  ELT C 286 E, 27.11.2009, lk 45.

(11)  ELT C 244 E, 18.10.2007, lk 220.

(12)  ELT C 296 E, 6.12.2006, lk 268.

(13)  ELT C 227 E, 21.9.2006, lk 609.

---

| 29.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 349/27 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 349/27

---

Teisipäev, 3. juuli 2012Euroopasse investeerimise atraktiivsus

P7_TA(2012)0275

Euroopa Parlamendi 3. juuli 2012. aasta resolutsioon Euroopasse investeerimise atraktiivsuse kohta (2011/2288(INI))

2013/C 349 E/04

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 3, 4, 49, 50, 119, 219 ja 282, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 3, 4, 49, 50, 119, 219 ja 282,

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu direktiiv ettevõtte tulumaksu ühtse konsolideeritud maksustamisbaasi kohta (COM(2011)0121), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu direktiiv ettevõtte tulumaksu ühtse konsolideeritud maksustamisbaasi kohta (COM(2011)0121),

| — | võttes arvesse Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) rahvusvaheliste investeeringute ja hargmaiste ettevõtete deklaratsiooni ning suunised hargmaistele ettevõtetele (ajakohastatud 25. mail 2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) rahvusvaheliste investeeringute ja hargmaiste ettevõtete deklaratsiooni ning suunised hargmaistele ettevõtetele (ajakohastatud 25. mail 2011),

| — | võttes arvesse 9. mail 2010. aastal avaldatud Monti aruannet „Ühtse turu uus strateegia”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 9. mail 2010. aastal avaldatud Monti aruannet „Ühtse turu uus strateegia”,

| — | võttes arvesse ÜRO kaubandus- ja arengukonverentsi (UNCTAD) 2011. aasta aruannet investeeringute kohta maailmas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kaubandus- ja arengukonverentsi (UNCTAD) 2011. aasta aruannet investeeringute kohta maailmas,

| — | võttes arvesse komisjoni teatist pealkirjaga „Euroopa kõikehõlmava rahvusvahelise investeerimispoliitika poole” (COM(2010)0343), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist pealkirjaga „Euroopa kõikehõlmava rahvusvahelise investeerimispoliitika poole” (COM(2010)0343),

| — | võttes arvesse komisjoni 2012. aasta tööprogrammi (COM(2011)0777), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2012. aasta tööprogrammi (COM(2011)0777),

| — | võttes arvesse nõukogu 3133. istungi järeldusi ühtse turu foorumi kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 3133. istungi järeldusi ühtse turu foorumi kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1173/2011 eelarvejärelevalve tõhusa rakendamise kohta euroalal (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1173/2011 eelarvejärelevalve tõhusa rakendamise kohta euroalal (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1174/2011 euroalal esineva ülemäärase makromajandusliku tasakaalustamatuse korrigeerimiseks võetavate täitemeetmete kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1174/2011 euroalal esineva ülemäärase makromajandusliku tasakaalustamatuse korrigeerimiseks võetavate täitemeetmete kohta (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1175/2011 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1175/2011 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta (3),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta (4),

| — | võttes arvesse nõukogu määrust (EL) nr 1177/2011 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu määrust (EL) nr 1177/2011 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta (5),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1311/2011, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1083/2006 seoses teatavate sätetega, mis käsitlevad finantsstabiilsuse säilitamisega tõsistes raskustes või sellises ohus olevate teatavate liikmesriikide finantsjuhtimist (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1311/2011, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1083/2006 seoses teatavate sätetega, mis käsitlevad finantsstabiilsuse säilitamisega tõsistes raskustes või sellises ohus olevate teatavate liikmesriikide finantsjuhtimist (6),

| — | võttes arvesse nõukogu direktiivi 2011/85/EL liikmesriikide eelarveraamistiku nõuete kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu direktiivi 2011/85/EL liikmesriikide eelarveraamistiku nõuete kohta (7),

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa riskikapitalifondide kohta (COM(2011)0860), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa riskikapitalifondide kohta (COM(2011)0860),

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/87/EÜ, milles käsitletakse finantskonglomeraati kuuluvate krediidiasutuste, kindlustusseltside ja investeerimisühingute täiendavat järelevalvet (COM(2011)0453), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/87/EÜ, milles käsitletakse finantskonglomeraati kuuluvate krediidiasutuste, kindlustusseltside ja investeerimisühingute täiendavat järelevalvet (COM(2011)0453),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „2012. aasta majanduskasvu analüüs” (COM(2011)0815), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „2012. aasta majanduskasvu analüüs” (COM(2011)0815),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Ühtse turu akt. Kaksteist vahendit majanduskasvu edendamiseks ja usalduse suurendamiseks. „Üheskoos uue majanduskasvu eest””(COM(2011)0206), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Ühtse turu akt. Kaksteist vahendit majanduskasvu edendamiseks ja usalduse suurendamiseks. „Üheskoos uue majanduskasvu eest””(COM(2011)0206),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia kohta (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia kohta (COM(2010)2020),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist tegevuskava kohta VKEde rahastamisvõimaluste parandamiseks (COM(2011)0870), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist tegevuskava kohta VKEde rahastamisvõimaluste parandamiseks (COM(2011)0870),

| — | võttes arvesse komisjoni aruannet Euroopa Ülemkogule 2011. aasta kaubandus- ja investeerimistõkete kohta (COM(2011)0114), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni aruannet Euroopa Ülemkogule 2011. aasta kaubandus- ja investeerimistõkete kohta (COM(2011)0114),

| — | võttes arvesse oma 13. detsembri 2011. aasta resolutsiooni kaubandus- ja investeerimistõkete kohta (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. detsembri 2011. aasta resolutsiooni kaubandus- ja investeerimistõkete kohta (8),

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu direktiiv, milles käsitletakse finantstehingute maksu ühist süsteemi ja millega muudetakse direktiivi 2008/7/EÜ (COM(2011)0594), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu direktiiv, milles käsitletakse finantstehingute maksu ühist süsteemi ja millega muudetakse direktiivi 2008/7/EÜ (COM(2011)0594),

| — | võttes arvesse komisjoni rohelist raamatut stabiilsusvõlakirjade kasutuselevõtu teostatavuse kohta (COM(2011)0818), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni rohelist raamatut stabiilsusvõlakirjade kasutuselevõtu teostatavuse kohta (COM(2011)0818),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Euroopa 2020.aasta strateegia aluseks oleva eelarve kohta (COM(2011)0500, I ja II osa), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Euroopa 2020.aasta strateegia aluseks oleva eelarve kohta (COM(2011)0500, I ja II osa),

| — | võttes arvesse komisjoni talituste töödokumenti finants- ja majanduskriisi tõttu vastuvõetud ajutiste riigiabieeskirjade mõju kohta (SEC(2011)1126), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste töödokumenti finants- ja majanduskriisi tõttu vastuvõetud ajutiste riigiabieeskirjade mõju kohta (SEC(2011)1126),

| — | võttes arvesse komisjoni majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraadi aruannet Euroopa tööturu arengu kohta 2011. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraadi aruannet Euroopa tööturu arengu kohta 2011. aastal,

| — | võttes arvesse Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD), Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) ja ÜRO kaubandus- ja arengukonverentsi (UNCTAD) raporteid G20 kaubandus- ja investeerimisalaste meetmete kohta (2010. aasta oktoobri keskpaigast 2011. aasta aprillini), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD), Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) ja ÜRO kaubandus- ja arengukonverentsi (UNCTAD) raporteid G20 kaubandus- ja investeerimisalaste meetmete kohta (2010. aasta oktoobri keskpaigast 2011. aasta aprillini),

| — | võttes arvesse Euroopa Keskpanga 2012. aasta jaanuaris läbi viidud uuringut euroala pankade laenutegevuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Keskpanga 2012. aasta jaanuaris läbi viidud uuringut euroala pankade laenutegevuse kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Keskpanga euroala makromajanduslikku prognoosi (detsember 2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Keskpanga euroala makromajanduslikku prognoosi (detsember 2011),

| — | võttes arvesse Euroopa Keskpanga aruannet Euroopa finantsintegratsiooni kohta (mai 2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Keskpanga aruannet Euroopa finantsintegratsiooni kohta (mai 2011),

| — | võttes arvesse OECD investeeringute raampoliitikat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse OECD investeeringute raampoliitikat,

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse ettevõtete ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate konkurentsivõime programm (2014–2020) (COM(2011)0834), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse ettevõtete ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate konkurentsivõime programm (2014–2020) (COM(2011)0834),

| — | võttes arvesse oma 19. aprilli 2012. aasta seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv ettevõtte tulumaksu ühtse konsolideeritud maksustamisbaasi (CCCTB) kohta (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 19. aprilli 2012. aasta seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv ettevõtte tulumaksu ühtse konsolideeritud maksustamisbaasi (CCCTB) kohta (9),

| — | võttes arvesse komisjoni aruannet „Ettevõtlusdünaamika: alustavad ettevõtted, ettevõtete üleminekutingimused ja pankrott” (jaanuar 2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni aruannet „Ettevõtlusdünaamika: alustavad ettevõtted, ettevõtete üleminekutingimused ja pankrott” (jaanuar 2011),

| — | võttes arvesse Maailmapanga aruannet „Ettevõtlustegevus 2012: ettevõtlustegevus läbipaistvamas maailmas”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Maailmapanga aruannet „Ettevõtlustegevus 2012: ettevõtlustegevus läbipaistvamas maailmas”,

| — | võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele pealkirjaga „Erasmus kõigi jaoks. ELi haridus-, koolitus-, noorsoo- ja spordiprogramm” (COM(2011)0787), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele pealkirjaga „Erasmus kõigi jaoks. ELi haridus-, koolitus-, noorsoo- ja spordiprogramm” (COM(2011)0787),

| — | võttes arvesse komisjoni aruannet pealkirjaga „Katseprojekti „Erasmus noortele ettevõtjatele” vahehindamine / Ettevalmistav tegevus (2011)”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni aruannet pealkirjaga „Katseprojekti „Erasmus noortele ettevõtjatele” vahehindamine / Ettevalmistav tegevus (2011)”,

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv riigihangete kohta (COM(2011)0896), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv riigihangete kohta (COM(2011)0896),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni ja regionaalarengukomisjoni arvamusi (A7-0190/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni ja regionaalarengukomisjoni arvamusi (A7-0190/2012),

| A. | arvestades, et ELi majandus-, finants- ja eelarvekriis on oluliselt suurendanud liikmesriikide ja piirkondade vahelist majanduslikku ja sotsiaalset ebavõrdsust, mis on päädinud investeeringute sisse- ja väljavoolu ebaühtlase jaotumisega kogu ELi piires; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ELi majandus-, finants- ja eelarvekriis on oluliselt suurendanud liikmesriikide ja piirkondade vahelist majanduslikku ja sotsiaalset ebavõrdsust, mis on päädinud investeeringute sisse- ja väljavoolu ebaühtlase jaotumisega kogu ELi piires;

| B. | arvestades, et rahandus- ning eelarve- ja kaubanduspoliitika piires on vaja luua püsiv stabiilsuse tagamise raamistik, et lihtsustada otseinvesteeringute voogu kõigis liikmesriikides ja ELi piirkondades ning aidata sel teel parandada ELi makromajanduslikku tasakaalustamatust; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et rahandus- ning eelarve- ja kaubanduspoliitika piires on vaja luua püsiv stabiilsuse tagamise raamistik, et lihtsustada otseinvesteeringute voogu kõigis liikmesriikides ja ELi piirkondades ning aidata sel teel parandada ELi makromajanduslikku tasakaalustamatust;

| C. | arvestades, et 23. mai 2012. aasta mitteametlikul Euroopa Ülemkogu liikmete kohtumisel toonitati vajadust mobiliseerida ELi poliitikad, et need igati toetaksid majanduskasvu, ning suurendada jõupingutusi majanduse rahastamiseks investeeringute ja töökohtade loomise tõhustamise kaudu; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et 23. mai 2012. aasta mitteametlikul Euroopa Ülemkogu liikmete kohtumisel toonitati vajadust mobiliseerida ELi poliitikad, et need igati toetaksid majanduskasvu, ning suurendada jõupingutusi majanduse rahastamiseks investeeringute ja töökohtade loomise tõhustamise kaudu;

| D. | arvestades, et komisjoni viimase vaheprognoosi kohaselt peab EL leppima väikese majanduskasvuga ning eeldatavad kasvumäärad on liidu piires väga erinevad, mida võimendavad omalt poolt ebakindlus ning tarbijate ja turu usalduse puudumine; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et komisjoni viimase vaheprognoosi kohaselt peab EL leppima väikese majanduskasvuga ning eeldatavad kasvumäärad on liidu piires väga erinevad, mida võimendavad omalt poolt ebakindlus ning tarbijate ja turu usalduse puudumine;

| E. | arvestades, et liit peaks rohkem ära kasutama oma tugevaid külgi, nt tarbimise, hariduse ja elukvaliteedi kõrge tase, teadustöö ja innovatsiooni suutlikkus, kõrge töötõhusus ja tootlikkus ning sõbralik ja motiveeriv ärikeskkond, et käsitleda eelarvekriisi ja tõhustada majanduskasvu ning tööhõivet; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et liit peaks rohkem ära kasutama oma tugevaid külgi, nt tarbimise, hariduse ja elukvaliteedi kõrge tase, teadustöö ja innovatsiooni suutlikkus, kõrge töötõhusus ja tootlikkus ning sõbralik ja motiveeriv ärikeskkond, et käsitleda eelarvekriisi ja tõhustada majanduskasvu ning tööhõivet;

| F. | arvestades, et liikmesriikide riigivõlgade finantseerimine neelab investeerimiseks ning majanduskasvu ja tööhõive edendamiseks vajalikud ressursid ning kapitali väljavool teatavatest liikmesriikidest teatavatesse teistesse liikmesriikidesse ning teatavatesse kolmandatesse riikidesse võib halvendada ELi maksebilansi olukorda veelgi; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et liikmesriikide riigivõlgade finantseerimine neelab investeerimiseks ning majanduskasvu ja tööhõive edendamiseks vajalikud ressursid ning kapitali väljavool teatavatest liikmesriikidest teatavatesse teistesse liikmesriikidesse ning teatavatesse kolmandatesse riikidesse võib halvendada ELi maksebilansi olukorda veelgi;

| G. | arvestades, et hiljutised arengusuunad on tugevalt mõjutanud pankade laenuandmist, mis on euroala kõige tähtsam rahastamisallikas ja millel on suurem vastutus kui vaid omakapitali ja võlakirjadega seotud rahastamine, võrreldes näiteks USA ja teiste maailma panganduspiirkondadega, kus laenud moodustavad kõigist rahastamisvõimalustest väiksema osa; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et hiljutised arengusuunad on tugevalt mõjutanud pankade laenuandmist, mis on euroala kõige tähtsam rahastamisallikas ja millel on suurem vastutus kui vaid omakapitali ja võlakirjadega seotud rahastamine, võrreldes näiteks USA ja teiste maailma panganduspiirkondadega, kus laenud moodustavad kõigist rahastamisvõimalustest väiksema osa;

| H. | arvestades, et kasvupotentsiaal, mida pakuvad näiteks keskkonnahoidlik tehnoloogia, tervishoid ja hooldus, haridus ja sotsiaalne majandus, võib panna aluse ja anda hoo investeeringutele, suurendades vastastikust nõudlust ning suurendades seeläbi investeeringuid; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et kasvupotentsiaal, mida pakuvad näiteks keskkonnahoidlik tehnoloogia, tervishoid ja hooldus, haridus ja sotsiaalne majandus, võib panna aluse ja anda hoo investeeringutele, suurendades vastastikust nõudlust ning suurendades seeläbi investeeringuid;

| I. | arvestades, et vaja on teostada järelevalvet ja vaadata läbi ELi finantsmääruse mõju ja rakendamine, tagamaks, et see ei loo tarbetut halduskoormust ega takista otseseid välisinvesteeringuid ELi; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et vaja on teostada järelevalvet ja vaadata läbi ELi finantsmääruse mõju ja rakendamine, tagamaks, et see ei loo tarbetut halduskoormust ega takista otseseid välisinvesteeringuid ELi;

| J. | arvestades, et vastavalt UNCTADi viimasele aruandele on EL endiselt välismaiste otseinvesteeringute sihtkoht; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et vastavalt UNCTADi viimasele aruandele on EL endiselt välismaiste otseinvesteeringute sihtkoht;

| K. | arvestades, et siseinvesteeringud liidu piires võivad märkimisväärselt laiendada turgu välismaiste otseinvesteeringute tarbeks, parandades jätkusuutlikku infrastruktuuri ettevõtetele, haridusele, teadus- ja arendustegevusele; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et siseinvesteeringud liidu piires võivad märkimisväärselt laiendada turgu välismaiste otseinvesteeringute tarbeks, parandades jätkusuutlikku infrastruktuuri ettevõtetele, haridusele, teadus- ja arendustegevusele;

| L. | arvestades, et investeeringud koosnevad kahest sambast – avaliku sektori investeeringud ja erainvesteeringud – ning arvestades, et erainvesteeringud koosnevad sisemaistest ja välisinvesteeringutest; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et investeeringud koosnevad kahest sambast – avaliku sektori investeeringud ja erainvesteeringud – ning arvestades, et erainvesteeringud koosnevad sisemaistest ja välisinvesteeringutest;

| M. | arvestades, et võitluseks liigse sõltuvuse vastu nafta-, gaasi- ja muude taastumatute loodusvarade impordist on vaja suuri investeeringuid taastuvenergiasse, energia- ja ressursitõhususse; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et võitluseks liigse sõltuvuse vastu nafta-, gaasi- ja muude taastumatute loodusvarade impordist on vaja suuri investeeringuid taastuvenergiasse, energia- ja ressursitõhususse;

| N. | arvestades, et Euroopa riikide võlakohustused ja krediidipikendusriskid ning puudujäägid ja kaubanduse ning siseturu väljakujundamise takistused, sealhulgas mittetariifsed tõkked ja piiratud juurdepääs andmetele, võivad seada piirangud ELi suutlikkusele meelitada ligi nii Euroopa kui ka rahvusvahelisi investoreid; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et Euroopa riikide võlakohustused ja krediidipikendusriskid ning puudujäägid ja kaubanduse ning siseturu väljakujundamise takistused, sealhulgas mittetariifsed tõkked ja piiratud juurdepääs andmetele, võivad seada piirangud ELi suutlikkusele meelitada ligi nii Euroopa kui ka rahvusvahelisi investoreid;

| O. | arvestades, et peamised probleemid konkurentsivõime ja ettevõtluse valdkonnas, millega liidu ettevõtted jätkuvalt kokku puutuvad, on seotud VKEde raskendatud juurdepääsuga rahastamisele; vähene ettevõtlusvaim – vaid 45 % Euroopa kodanikest soovib olla füüsilisest isikust ettevõtja, samas kui näiteks USAs on selliseid kodanikke 55 %; ettevõtluskeskkond, mis ei soosi idufirmade asutamist ja kasvu ning mida iseloomustab püsiv õiguslik killustatus ja bürokraatia; VKEde piiratud suutlikkus kohaneda energia- ja ressursitõhusa majandusega ning laieneda turgudele väljaspool kodumaad nii ühtse turu piires kui ka väljaspool; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et peamised probleemid konkurentsivõime ja ettevõtluse valdkonnas, millega liidu ettevõtted jätkuvalt kokku puutuvad, on seotud VKEde raskendatud juurdepääsuga rahastamisele; vähene ettevõtlusvaim – vaid 45 % Euroopa kodanikest soovib olla füüsilisest isikust ettevõtja, samas kui näiteks USAs on selliseid kodanikke 55 %; ettevõtluskeskkond, mis ei soosi idufirmade asutamist ja kasvu ning mida iseloomustab püsiv õiguslik killustatus ja bürokraatia; VKEde piiratud suutlikkus kohaneda energia- ja ressursitõhusa majandusega ning laieneda turgudele väljaspool kodumaad nii ühtse turu piires kui ka väljaspool;

| P. | arvestades, et Maailmapanga viimase ärisõbralikkuse edetabeli kohaselt moodustavad ELi liikmesriigid kogu maailma ettevõtluses ainult 40 % (ja euroala liikmed ainult 26 %) esimesest 35 riigist; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et Maailmapanga viimase ärisõbralikkuse edetabeli kohaselt moodustavad ELi liikmesriigid kogu maailma ettevõtluses ainult 40 % (ja euroala liikmed ainult 26 %) esimesest 35 riigist;

| Q. | arvestades, et vastavalt komisjoni häiremehhanismi aruandele (COM(2012)0068) rõhutavad riigieelarvete piirangud ja suur tööpuuduse määr vajadust läbi viia tõhusad struktuurireformid, iseäranis seoses jooksevkonto saldo, ekspordi turuosa ning era- ja avaliku sektori võlaga, et parandada ettevõtluskeskkonda ja vähendada bürokraatiat ning kasutada maksimaalselt ära struktuurifondide ja Euroopa Investeerimispanga lisandväärtust, kaasa arvatud riikides, mis saavad kasu Euroopa naabruspoliitikast; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et vastavalt komisjoni häiremehhanismi aruandele (COM(2012)0068) rõhutavad riigieelarvete piirangud ja suur tööpuuduse määr vajadust läbi viia tõhusad struktuurireformid, iseäranis seoses jooksevkonto saldo, ekspordi turuosa ning era- ja avaliku sektori võlaga, et parandada ettevõtluskeskkonda ja vähendada bürokraatiat ning kasutada maksimaalselt ära struktuurifondide ja Euroopa Investeerimispanga lisandväärtust, kaasa arvatud riikides, mis saavad kasu Euroopa naabruspoliitikast;

| R. | arvestades, et hästi suunatud sotsiaalinvesteeringud on väga olulised, et kindlustada pikas plaanis korralik tööhõive tase, püsiv majandus, inimkapitali areng ja ELi suurem konkurentsivõime; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et hästi suunatud sotsiaalinvesteeringud on väga olulised, et kindlustada pikas plaanis korralik tööhõive tase, püsiv majandus, inimkapitali areng ja ELi suurem konkurentsivõime;

| S. | arvestades, et välismaiste otseinvesteeringutega seotud areng on üks peamisi näitajaid, mida komisjon kasutab makromajandusliku tasakaalustamatuse järelevalve tulemustabelis; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et välismaiste otseinvesteeringutega seotud areng on üks peamisi näitajaid, mida komisjon kasutab makromajandusliku tasakaalustamatuse järelevalve tulemustabelis;

| T. | arvestades, et ÜRO Keskkonnaprogrammi ja ILO uuringud näitavad, et investeerimine inimkapitali loomisse on äärmiselt tähtis, et muuta atraktiivseks investeeringud keskkonnahoidlikesse majandussektoritesse ja kasutada nende suurt kasvupotentsiaali; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et ÜRO Keskkonnaprogrammi ja ILO uuringud näitavad, et investeerimine inimkapitali loomisse on äärmiselt tähtis, et muuta atraktiivseks investeeringud keskkonnahoidlikesse majandussektoritesse ja kasutada nende suurt kasvupotentsiaali;

| U. | arvestades, et välismaiste otseinvesteeringute voog ELi, eriti, kui selle eesmärk on vähendada ebavõrdsust liikmesriikide vahel, avaldab soodsat mõju reaalmajandusele, maksebilansile, konkurentsivõimele, tööhõivele ja sotsiaalsele ühtekuuluvusele ja on samas ka ergutavaks stiimuliks tehnoloogia arengu ja innovatsiooni ning oskuste ja tööjõu liikuvuse edendamisele; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et välismaiste otseinvesteeringute voog ELi, eriti, kui selle eesmärk on vähendada ebavõrdsust liikmesriikide vahel, avaldab soodsat mõju reaalmajandusele, maksebilansile, konkurentsivõimele, tööhõivele ja sotsiaalsele ühtekuuluvusele ja on samas ka ergutavaks stiimuliks tehnoloogia arengu ja innovatsiooni ning oskuste ja tööjõu liikuvuse edendamisele;

| V. | arvestades, et iga-aastaste riigisiseste alleesmärkide kindlaksmääramine kooskõlas OECD näitajatega muu hulgas sellistes valdkondades, mis tugevdavad rahvusvaheliste investorite jaoks huvipakkuvat ja konkurentsivõimelist majanduskeskkonda, aitab esile tuua riikide nõrku ja tugevaid külgi ning sihipärase reageerimise võimalusi; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et iga-aastaste riigisiseste alleesmärkide kindlaksmääramine kooskõlas OECD näitajatega muu hulgas sellistes valdkondades, mis tugevdavad rahvusvaheliste investorite jaoks huvipakkuvat ja konkurentsivõimelist majanduskeskkonda, aitab esile tuua riikide nõrku ja tugevaid külgi ning sihipärase reageerimise võimalusi;

| W. | arvestades, et euroala ja EKP eesmärk hoida euroala inflatsioonimäär alla 2 % aitab luua stabiilset raamistikku, mis soodustab investeeringute ligitõmbamist; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et euroala ja EKP eesmärk hoida euroala inflatsioonimäär alla 2 % aitab luua stabiilset raamistikku, mis soodustab investeeringute ligitõmbamist;

| X. | arvestades, et Euroopa võlakirjade turu areng sõltub suuresti investeeringute lähtetaseme laiendamisest; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et Euroopa võlakirjade turu areng sõltub suuresti investeeringute lähtetaseme laiendamisest;

| Y. | arvestades, et oma ettepanekus ettevõtete ühise konsolideeritud tulumaksubaasi kohta ei pakkunud komisjon välja ettevõtete tulumaksu määra ühtlustamist ja et tulumaksu määra küsimus kavatsetakse jätta liikmesriikide pädevusse, ning arvestades, et lisaks on vaja muuta maksusüsteem liidus läbipaistvamaks ja lihtsamaks välisinvestoritele ning samaaegselt koordineerida kogu Euroopa maksusüsteeme; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et oma ettepanekus ettevõtete ühise konsolideeritud tulumaksubaasi kohta ei pakkunud komisjon välja ettevõtete tulumaksu määra ühtlustamist ja et tulumaksu määra küsimus kavatsetakse jätta liikmesriikide pädevusse, ning arvestades, et lisaks on vaja muuta maksusüsteem liidus läbipaistvamaks ja lihtsamaks välisinvestoritele ning samaaegselt koordineerida kogu Euroopa maksusüsteeme;

| Z. | arvestades, et maailmas levib üha enam kaubanduslik protektsionism, ning seetõttu peaks EL välisinvesteeringute turuliidrina jätkama läbirääkimisi vabakaubanduslepingute sõlmimiseks ja oma konkurentsieeliseid kaitstes edendama avatud ja õiglast kaubandust ning rahvusvahelisi standardeid sotsiaal- ja keskkonnakaitse valdkonnas; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et maailmas levib üha enam kaubanduslik protektsionism, ning seetõttu peaks EL välisinvesteeringute turuliidrina jätkama läbirääkimisi vabakaubanduslepingute sõlmimiseks ja oma konkurentsieeliseid kaitstes edendama avatud ja õiglast kaubandust ning rahvusvahelisi standardeid sotsiaal- ja keskkonnakaitse valdkonnas;

| AA. | arvestades, et Euroopa Liidus on veel märkimisväärseid takistusi piiriüleste teenuste osutamisel, mis häirivad ühtse turu toimimist; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et Euroopa Liidus on veel märkimisväärseid takistusi piiriüleste teenuste osutamisel, mis häirivad ühtse turu toimimist;

| AB. | arvestades, et kooskõlas ELi aluslepingutega kuulub kaubanduspoliitika, sealhulgas otsesed välisinvesteeringud, ELi ainupädevusse ning arvestades, et selles valdkonnas toimivad Euroopa Parlament ja nõukogu võrdsetel alustel, sest kohaldatakse seadusandlikku tavamenetlust; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et kooskõlas ELi aluslepingutega kuulub kaubanduspoliitika, sealhulgas otsesed välisinvesteeringud, ELi ainupädevusse ning arvestades, et selles valdkonnas toimivad Euroopa Parlament ja nõukogu võrdsetel alustel, sest kohaldatakse seadusandlikku tavamenetlust;

| 1. | rõhutab, et EL on endiselt maailma tähtsaim välismaiste otseinvesteeringute sihtkoht ning peaks sellisena jätkama, täites investorite ja toetust saavate riikide ootusi, vastates ühtlasi ELi laiematele majandus-, sotsiaal- ja keskkonnapoliitika eesmärkidele ning kaitstes selliselt oma juhtivat rolli nii ELi kui ka riiklikul tasandil; |
| --- | --- |

1.

rõhutab, et EL on endiselt maailma tähtsaim välismaiste otseinvesteeringute sihtkoht ning peaks sellisena jätkama, täites investorite ja toetust saavate riikide ootusi, vastates ühtlasi ELi laiematele majandus-, sotsiaal- ja keskkonnapoliitika eesmärkidele ning kaitstes selliselt oma juhtivat rolli nii ELi kui ka riiklikul tasandil;

| 2. | usub, et ühtekuuluvuspoliitika on üks peamisi makromajandusliku ja piirkondliku tasakaalustamatuse probleemiga tegelemise vahendeid ELi tasandil ning see peaks olema esmatähtis konkurentsivõimet ja tootlikkust suurendav ning majanduskasvu ja uute töökohtade loomist edendav siseturupoliitika, mis loob võimalused ELi investeerimise atraktiivsuse suurendamiseks; rõhutab, et ühtekuuluvuspoliitika investeeringute abil infrastruktuuri ja tööturu oskustesse saab märkimisväärselt suurendada atraktiivsust võimalike investorite jaoks; |
| --- | --- |

2.

usub, et ühtekuuluvuspoliitika on üks peamisi makromajandusliku ja piirkondliku tasakaalustamatuse probleemiga tegelemise vahendeid ELi tasandil ning see peaks olema esmatähtis konkurentsivõimet ja tootlikkust suurendav ning majanduskasvu ja uute töökohtade loomist edendav siseturupoliitika, mis loob võimalused ELi investeerimise atraktiivsuse suurendamiseks; rõhutab, et ühtekuuluvuspoliitika investeeringute abil infrastruktuuri ja tööturu oskustesse saab märkimisväärselt suurendada atraktiivsust võimalike investorite jaoks;

| 3. | nõuab tungivalt, et komisjon parandaks rahvusvahelist reguleerimisalast koostööd, sealhulgas mitmepoolsetel foorumitel, ja regulatiivsete nõuete ühtlustamist rahvusvaheliste standardite põhjal ning kus võimalik, osaleks reguleerimist käsitlevas dialoogis, et käsitleda olemasolevaid või võimalikke tulevasi kaubandustõkkeid eesmärgiga piirata vaidlusi ja sellega seotud kaubanduskulusid; |
| --- | --- |

3.

nõuab tungivalt, et komisjon parandaks rahvusvahelist reguleerimisalast koostööd, sealhulgas mitmepoolsetel foorumitel, ja regulatiivsete nõuete ühtlustamist rahvusvaheliste standardite põhjal ning kus võimalik, osaleks reguleerimist käsitlevas dialoogis, et käsitleda olemasolevaid või võimalikke tulevasi kaubandustõkkeid eesmärgiga piirata vaidlusi ja sellega seotud kaubanduskulusid;

| 4. | on seisukohal, et tuleks läbi viia eelarve konsolideerimine ja stabiliseerimine ning kujundada välja siseturg ja tagada nende poolt pakutava võimaliku lisandväärtuse hindamine; on veendumusel, et tugev ettevõtjatevaheline koostöö ja ELi majandusruumide suurem vastastikusele täiendavusele tuginemine aitaks vähendada välismaiste otseinvesteeringute piirkondlikke erinevusi, et tugevdada Euroopa tööstuslikku alust ja edendada jätkusuutlikku pikaajalist majandusarengut, mis on eduka ja tulemusliku eelarve konsolideerimise oluline eeltingimus; |
| --- | --- |

4.

on seisukohal, et tuleks läbi viia eelarve konsolideerimine ja stabiliseerimine ning kujundada välja siseturg ja tagada nende poolt pakutava võimaliku lisandväärtuse hindamine; on veendumusel, et tugev ettevõtjatevaheline koostöö ja ELi majandusruumide suurem vastastikusele täiendavusele tuginemine aitaks vähendada välismaiste otseinvesteeringute piirkondlikke erinevusi, et tugevdada Euroopa tööstuslikku alust ja edendada jätkusuutlikku pikaajalist majandusarengut, mis on eduka ja tulemusliku eelarve konsolideerimise oluline eeltingimus;

| 5. | rõhutab, et oluline on säilitada Euroopa jaoks strateegilise tähtsusega investorite huvi ELis tegutsemise vastu, pidades silmas, et seoses ulatuslikuma üldise finants- ja majanduskriisiga viivad võlakriisi tagajärjel tekkinud ebakindlus ja olukorrale aeglane reageerimine investorid selleni, et nad vähendavad oma investeeringuid asjaomasesse piirkonda; toonitab, et kooskõlastatud pikaajaliste sisemaiste investeeringute puudumine kahjustab selliste investorite jaoks oluliselt tulevikus ELi investeerimise atraktiivsust; tunnistab, et mitmetasandiline lähenemisviis juhtimisele koos kohaliku kogukonna kaasamisega asjaomastes etappides on väga oluline iga piirkonna ja iga liikmesriigi konkreetsete vajaduste käsitlemisel; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et oluline on säilitada Euroopa jaoks strateegilise tähtsusega investorite huvi ELis tegutsemise vastu, pidades silmas, et seoses ulatuslikuma üldise finants- ja majanduskriisiga viivad võlakriisi tagajärjel tekkinud ebakindlus ja olukorrale aeglane reageerimine investorid selleni, et nad vähendavad oma investeeringuid asjaomasesse piirkonda; toonitab, et kooskõlastatud pikaajaliste sisemaiste investeeringute puudumine kahjustab selliste investorite jaoks oluliselt tulevikus ELi investeerimise atraktiivsust; tunnistab, et mitmetasandiline lähenemisviis juhtimisele koos kohaliku kogukonna kaasamisega asjaomastes etappides on väga oluline iga piirkonna ja iga liikmesriigi konkreetsete vajaduste käsitlemisel;

| 6. | palub komisjonil koostada teatis Euroopasse investeerimise atraktiivsuse kohta, milles võrreldakse liidu olukorda selle peamiste partnerite ja konkurentidega ja määratakse kindlaks ELi investeerimiskeskkonna peamised eelised ja puudused, ning integreeritud strateegia, sealhulgas asjakohased meetmed ja soovitused ning vajadusel seadusandlikud ettepanekud, mis aitaksid parandada ELi investeerimiskeskkonda; |
| --- | --- |

6.

palub komisjonil koostada teatis Euroopasse investeerimise atraktiivsuse kohta, milles võrreldakse liidu olukorda selle peamiste partnerite ja konkurentidega ja määratakse kindlaks ELi investeerimiskeskkonna peamised eelised ja puudused, ning integreeritud strateegia, sealhulgas asjakohased meetmed ja soovitused ning vajadusel seadusandlikud ettepanekud, mis aitaksid parandada ELi investeerimiskeskkonda;

| 7. | usub, et EL peaks võlakriisi ohjamisel täielikult ära kasutama oma maailma suurima ühtse turu positsiooni (muu hulgas kõrget elatustaset, tööjõu tootlikkust, õiguskindlust, teadus- ja innovatsioonialast suutlikkust ning välismaiseid investoreid ja kauplejaid), ning rõhutab vajadust tõhusamate vahendite ja meetodite ning uute rahastamismehhanismide ja investeerimiskavade, näiteks ELi projektivõlakirjade järele, mis aitaksid ELil oma konkurentsieeliseid ja liikmesriikidevahelist täiendavust ära kasutada, saavutada Euroopa 2020 majanduskasvu eesmärgid, et lahendada majanduslanguse ja aeglase majanduskasvu probleemid; |
| --- | --- |

7.

usub, et EL peaks võlakriisi ohjamisel täielikult ära kasutama oma maailma suurima ühtse turu positsiooni (muu hulgas kõrget elatustaset, tööjõu tootlikkust, õiguskindlust, teadus- ja innovatsioonialast suutlikkust ning välismaiseid investoreid ja kauplejaid), ning rõhutab vajadust tõhusamate vahendite ja meetodite ning uute rahastamismehhanismide ja investeerimiskavade, näiteks ELi projektivõlakirjade järele, mis aitaksid ELil oma konkurentsieeliseid ja liikmesriikidevahelist täiendavust ära kasutada, saavutada Euroopa 2020 majanduskasvu eesmärgid, et lahendada majanduslanguse ja aeglase majanduskasvu probleemid;

| 8. | nõuab tungivalt, et EL investeeriks kõikidesse strateegia „Euroopa 2020” juhtalgatustesse, et täita majanduskasvu ja tööhõive valdkonna kriitiliselt tähtsad vajadused ning kasutada ära investeeringute suurt rolli eelarvekriisi ohjamisel; eelkõige palub komisjonil ja liikmesriikidel töötada välja ambitsioonikas, keskkonnaalaselt tõhus ja säästlik ELi tööstusstrateegia, et taaselustada tootmissuutlikkus kogu ELis ja luua ELi piires kvaliteetseid töökohti; |
| --- | --- |

8.

nõuab tungivalt, et EL investeeriks kõikidesse strateegia „Euroopa 2020” juhtalgatustesse, et täita majanduskasvu ja tööhõive valdkonna kriitiliselt tähtsad vajadused ning kasutada ära investeeringute suurt rolli eelarvekriisi ohjamisel; eelkõige palub komisjonil ja liikmesriikidel töötada välja ambitsioonikas, keskkonnaalaselt tõhus ja säästlik ELi tööstusstrateegia, et taaselustada tootmissuutlikkus kogu ELis ja luua ELi piires kvaliteetseid töökohti;

| 9. | rõhutab eriti tohutut potentsiaali välismaiste otseinvesteeringute ligimeelitamiseks, edendades haridust, teadus- ja arendustegevust ning töökohtade loomist kasvuhoonegaaside heite vähendamise, taastuvenergia allikate arendamise ja energiatõhususe suurendamise valdkondades, et täita 2020. aasta eesmärgid ja teha EList maailma liider keskkonnahoidliku tehnoloogia vallas; |
| --- | --- |

9.

rõhutab eriti tohutut potentsiaali välismaiste otseinvesteeringute ligimeelitamiseks, edendades haridust, teadus- ja arendustegevust ning töökohtade loomist kasvuhoonegaaside heite vähendamise, taastuvenergia allikate arendamise ja energiatõhususe suurendamise valdkondades, et täita 2020. aasta eesmärgid ja teha EList maailma liider keskkonnahoidliku tehnoloogia vallas;

| 10. | tuletab meelde, et jätkusuutliku rahastamise mittesuurendamine või koguni eelarvekriisi tõttu avaliku sektori investeeringute vähendamine sellistes esmatähtsates valdkondades nagu tervishoid, haridus, teadusuuringud ja infrastruktuur võiks avaldada kahjulikku mõju konkurentsivõimele ja vähendada investorite huvi asjaomaste valdkondade vastu, eriti kui sellest saab pikaajaline eeskuju; seetõttu on hädavajalik avaliku sektori investeeringuid jätkusuutlikult suurendada; |
| --- | --- |

10.

tuletab meelde, et jätkusuutliku rahastamise mittesuurendamine või koguni eelarvekriisi tõttu avaliku sektori investeeringute vähendamine sellistes esmatähtsates valdkondades nagu tervishoid, haridus, teadusuuringud ja infrastruktuur võiks avaldada kahjulikku mõju konkurentsivõimele ja vähendada investorite huvi asjaomaste valdkondade vastu, eriti kui sellest saab pikaajaline eeskuju; seetõttu on hädavajalik avaliku sektori investeeringuid jätkusuutlikult suurendada;

| 11. | toetab hiljuti kavandatud programmi „Erasmus kõigi jaoks”, mis saab märkimisväärselt suurendada liikuvuse ja teadmiste ning koolituse ja erialaoskuste arendamiseks suunatud rahalisi vahendeid, eesmärgiga edendada noorte isiklikku arengut ja väljavaateid tööturul ning anda seeläbi oma osa inimpotentsiaali suurendamisse ja tegelda noorte kõrge tööpuuduse probleemiga Euroopas; toetab programmi „Erasmus ettevõtete jaoks” ja eriti vahetusprogrammi „Erasmus noortele ettevõtjatele”, mis ärgitab ettevõtete alustamist, teadmiste piiriülest siiret, koostööd väiksemate ettevõtjate vahel, innovatsiooni ja töökohtade loomist; |
| --- | --- |

11.

toetab hiljuti kavandatud programmi „Erasmus kõigi jaoks”, mis saab märkimisväärselt suurendada liikuvuse ja teadmiste ning koolituse ja erialaoskuste arendamiseks suunatud rahalisi vahendeid, eesmärgiga edendada noorte isiklikku arengut ja väljavaateid tööturul ning anda seeläbi oma osa inimpotentsiaali suurendamisse ja tegelda noorte kõrge tööpuuduse probleemiga Euroopas; toetab programmi „Erasmus ettevõtete jaoks” ja eriti vahetusprogrammi „Erasmus noortele ettevõtjatele”, mis ärgitab ettevõtete alustamist, teadmiste piiriülest siiret, koostööd väiksemate ettevõtjate vahel, innovatsiooni ja töökohtade loomist;

| 12. | teeb ettepaneku parandada ja laiendada otseinvesteeringute statistilist andmebaasi kooskõlas OECD ja Maailmapanga rahvusvaheliste standarditega ning võtta riiklikul tasandil kasutusele täiendavad investeeringute eesmärgid ja näitajad (linnakeskkond, sotsiaalne infrastruktuur), mis aitavad jälgida arengut atraktiivse investeerimiskeskkonna suunas ning hinnata samaaegselt investeerimispoliitikaid ja nende positiivset mõju reaalmajandusele ja tööhõivele erinevates riikides ning piirkondades; |
| --- | --- |

12.

teeb ettepaneku parandada ja laiendada otseinvesteeringute statistilist andmebaasi kooskõlas OECD ja Maailmapanga rahvusvaheliste standarditega ning võtta riiklikul tasandil kasutusele täiendavad investeeringute eesmärgid ja näitajad (linnakeskkond, sotsiaalne infrastruktuur), mis aitavad jälgida arengut atraktiivse investeerimiskeskkonna suunas ning hinnata samaaegselt investeerimispoliitikaid ja nende positiivset mõju reaalmajandusele ja tööhõivele erinevates riikides ning piirkondades;

| 13. | usub, et kõik välismaiste ja kohalike investeeringute soodustamise strateegiad peaksid olema seotud siseturu väljakujundamisega, arvestama uute võimaluste rohkuse ja mitmekesisusega ning hõlmama piiriüleseid investeeringuid ja nende voogusid, avatud turge, vabade kutsete parandatud juurdepääsu turule ning ausat konkurentsi; usub sellega seoses, et EL peaks edendama üleeuroopalist võrgustikku ja töötajate, üliõpilaste ja teadlaste liikuvust ning tugevdama ELi majandusruumide vahelist koostööd ja suurendama vastastikust täiendavust; |
| --- | --- |

13.

usub, et kõik välismaiste ja kohalike investeeringute soodustamise strateegiad peaksid olema seotud siseturu väljakujundamisega, arvestama uute võimaluste rohkuse ja mitmekesisusega ning hõlmama piiriüleseid investeeringuid ja nende voogusid, avatud turge, vabade kutsete parandatud juurdepääsu turule ning ausat konkurentsi; usub sellega seoses, et EL peaks edendama üleeuroopalist võrgustikku ja töötajate, üliõpilaste ja teadlaste liikuvust ning tugevdama ELi majandusruumide vahelist koostööd ja suurendama vastastikust täiendavust;

| 14. | rõhutab tungivat vajadust vähendada piiriüleste töötajate ja tööandjate ees seisvaid maksutõkkeid, et lihtsustada kodanike liikuvust ja edendada piiriüleseid investeeringuid; |
| --- | --- |

14.

rõhutab tungivat vajadust vähendada piiriüleste töötajate ja tööandjate ees seisvaid maksutõkkeid, et lihtsustada kodanike liikuvust ja edendada piiriüleseid investeeringuid;

| 15. | kutsub ELi üles pidama maailma tasandil läbirääkimisi ning uurima ELi konkurentsivõime kaitsmise eesmärgil WTO, G20 ja G8 raames ühiste eeskirjade väljatöötamist, mis tagavad õiglase konkurentsi ja kõikidele võrdsed võimalused vaatamata finantsvaldkonna reguleerimise ja maksustamise alal valitsevale rahvusvahelisele makromajanduslikule tasakaalustamatusele, ning tagavad liidu sotsiaalsete ja keskkonnaalaste eesmärkide järgimise; nõuab, et liit oleks otsustav partneritega laiaulatuslike vabakaubanduslepingute üle läbirääkimisi pidades ja lepinguid sõlmides, kuna need avavad kaupade ja teenuste jaoks uusi turge, suurendavad investeerimisvõimalusi, lihtsustavad avatud ja õiglast kaubandust ning edendavad prognoositavamat poliitikakeskkonda; rõhutab finantstehingute maksuga seotud läbirääkimiste edendamise tähtsust maailma tasandil; |
| --- | --- |

15.

kutsub ELi üles pidama maailma tasandil läbirääkimisi ning uurima ELi konkurentsivõime kaitsmise eesmärgil WTO, G20 ja G8 raames ühiste eeskirjade väljatöötamist, mis tagavad õiglase konkurentsi ja kõikidele võrdsed võimalused vaatamata finantsvaldkonna reguleerimise ja maksustamise alal valitsevale rahvusvahelisele makromajanduslikule tasakaalustamatusele, ning tagavad liidu sotsiaalsete ja keskkonnaalaste eesmärkide järgimise; nõuab, et liit oleks otsustav partneritega laiaulatuslike vabakaubanduslepingute üle läbirääkimisi pidades ja lepinguid sõlmides, kuna need avavad kaupade ja teenuste jaoks uusi turge, suurendavad investeerimisvõimalusi, lihtsustavad avatud ja õiglast kaubandust ning edendavad prognoositavamat poliitikakeskkonda; rõhutab finantstehingute maksuga seotud läbirääkimiste edendamise tähtsust maailma tasandil;

| 16. | on arvamusel, et erakorralise Euroopa otseste välisinvesteeringute vaatluskeskuse loomine, mis asutatakse Euroopa Komisjoni raames, võiks aidata tugevdada liikmesriikide poliitika kooskõlastamist selles valdkonnas ja samal ajal pakkuda rakendatavate poliitikasuundade, sealhulgas nende makromajanduslike mõjude, paremat järelevalvet, et propageerida Euroopat kui investeerimise sihtkohta; |
| --- | --- |

16.

on arvamusel, et erakorralise Euroopa otseste välisinvesteeringute vaatluskeskuse loomine, mis asutatakse Euroopa Komisjoni raames, võiks aidata tugevdada liikmesriikide poliitika kooskõlastamist selles valdkonnas ja samal ajal pakkuda rakendatavate poliitikasuundade, sealhulgas nende makromajanduslike mõjude, paremat järelevalvet, et propageerida Euroopat kui investeerimise sihtkohta;

| 17. | palub komisjonil välisinvesteeringute soodustamiseks töötada erinevate liikmesriikide majandus-, maksu- ja sotsiaalpoliitika koordineerimise suunas ja võtta seejuures arvesse euroala liikmete ja ELi liikmesriikide vahelisi majanduslikke ja sotsiaalseid erinevusi; |
| --- | --- |

17.

palub komisjonil välisinvesteeringute soodustamiseks töötada erinevate liikmesriikide majandus-, maksu- ja sotsiaalpoliitika koordineerimise suunas ja võtta seejuures arvesse euroala liikmete ja ELi liikmesriikide vahelisi majanduslikke ja sotsiaalseid erinevusi;

| 18. | on seisukohal, et EL ja liikmesriigid peaksid võtma meetmeid eeskätt selleks, et edendada struktuurifondide ja ühtekuuluvusfondi kasutamist Euroopa Investeerimispangalt, Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupangalt ja muudelt rahvusvahelistelt finantsasutustelt ja erasektorilt täiendavate rahastamisvahendite saamise soodustamiseks ning ergutada avaliku ja erasektori koostööleppel (PPP) põhinevaid algatusi, näiteks ELi projektivõlakirjade algatust; märgib, et VKEde jaoks võivad eriti kasulikud olla suutlikkust suurendavad ning infrastruktuuri ja inimkapitali edendavad investeeringud; tunnistab uudsete rahastamisvahendite ulatuse laiendamise potentsiaali, nii et neid oleks võimalik kasutada tõhusamalt juurdepääsuks rahastamisele ning täiendusena traditsioonilistele rahastamismeetoditele; rõhutab, et rahastamisvahendite ringlevus ja paindlik lähenemine nende vahendite piirkondlikul tasandil integreerimisele võivad olla mitmekordistava mõjuga ELi eelarvele, edendada avaliku ja erasektori partnerlust, avada alternatiivseid rahastamisallikaid, pakkuda olulist uut rahastamisvoogu strateegilisteks investeeringuteks ning toetada pikaajalisi, jätkusuutlikke investeeringuid eelarvepiirangute tingimustes; |
| --- | --- |

18.

on seisukohal, et EL ja liikmesriigid peaksid võtma meetmeid eeskätt selleks, et edendada struktuurifondide ja ühtekuuluvusfondi kasutamist Euroopa Investeerimispangalt, Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupangalt ja muudelt rahvusvahelistelt finantsasutustelt ja erasektorilt täiendavate rahastamisvahendite saamise soodustamiseks ning ergutada avaliku ja erasektori koostööleppel (PPP) põhinevaid algatusi, näiteks ELi projektivõlakirjade algatust; märgib, et VKEde jaoks võivad eriti kasulikud olla suutlikkust suurendavad ning infrastruktuuri ja inimkapitali edendavad investeeringud; tunnistab uudsete rahastamisvahendite ulatuse laiendamise potentsiaali, nii et neid oleks võimalik kasutada tõhusamalt juurdepääsuks rahastamisele ning täiendusena traditsioonilistele rahastamismeetoditele; rõhutab, et rahastamisvahendite ringlevus ja paindlik lähenemine nende vahendite piirkondlikul tasandil integreerimisele võivad olla mitmekordistava mõjuga ELi eelarvele, edendada avaliku ja erasektori partnerlust, avada alternatiivseid rahastamisallikaid, pakkuda olulist uut rahastamisvoogu strateegilisteks investeeringuteks ning toetada pikaajalisi, jätkusuutlikke investeeringuid eelarvepiirangute tingimustes;

| 19. | kiidab heaks EKP pikemaajalised refinantseerimistehingud; palub EKP-l jätkata otsustavat tegutsemist euroalal valitseva võlakriisi probleemi lahendamiseks, säilitades stabiilsed hinnad ning vältides pangandussektori likviidsusprobleemide negatiivse mõju võimalikku ülekandumist reaalmajandusele ja investeeringutele; usub, et pangandussektor peab võtma vajalikud meetmed oma struktuurilise nõrkuse vähendamiseks seoses pikemaajaliste likviidsusriskidega, et taastada investorite usaldus ja vältida tulevikus EKP sedavõrd laiaulatusliku sekkumise vajadust; on seisukohal, et pankade funktsioneerimise raamistik tuleks välja töötada nii, et üks osa eraldistest oleks suunatud arengueesmärkidele ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete toetamisele; |
| --- | --- |

19.

kiidab heaks EKP pikemaajalised refinantseerimistehingud; palub EKP-l jätkata otsustavat tegutsemist euroalal valitseva võlakriisi probleemi lahendamiseks, säilitades stabiilsed hinnad ning vältides pangandussektori likviidsusprobleemide negatiivse mõju võimalikku ülekandumist reaalmajandusele ja investeeringutele; usub, et pangandussektor peab võtma vajalikud meetmed oma struktuurilise nõrkuse vähendamiseks seoses pikemaajaliste likviidsusriskidega, et taastada investorite usaldus ja vältida tulevikus EKP sedavõrd laiaulatusliku sekkumise vajadust; on seisukohal, et pankade funktsioneerimise raamistik tuleks välja töötada nii, et üks osa eraldistest oleks suunatud arengueesmärkidele ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete toetamisele;

| 20. | on seisukohal, et kapitalinõuete direktiivi kavandatav reformimine peaks tagama, et kapitalivarude kasvamine pangandussektori pikaajalise stabiilsuse edendamiseks ei takista pankasid süstimast likviidsust majandusse, mis on ülimalt tähtis investeeringute jaoks; |
| --- | --- |

20.

on seisukohal, et kapitalinõuete direktiivi kavandatav reformimine peaks tagama, et kapitalivarude kasvamine pangandussektori pikaajalise stabiilsuse edendamiseks ei takista pankasid süstimast likviidsust majandusse, mis on ülimalt tähtis investeeringute jaoks;

| 21. | rõhutab vajadust süvendada Euroopa kapitaliturgusid, et tagada juurdepääs rahastamisele muudest allikatest kui pangad; |
| --- | --- |

21.

rõhutab vajadust süvendada Euroopa kapitaliturgusid, et tagada juurdepääs rahastamisele muudest allikatest kui pangad;

| 22. | võtab teadmiseks komisjoni uued ettepanekud parandada reitinguagentuuride turgu reguleerivaid õigusakte, iseäranis määruse (EÜ) nr 1060/2009 (reitinguagentuuride kohta), mis hõlmab muu hulgas avatud investeerimisfonde (UCITS) käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamist, ja direktiivi 2011/61/EL (alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate kohta) muudatusettepanekut seoses ülemäärase sõltuvusega krediidireitingutest, ning toonitab, et soodsa majanduskeskkonna ja õiglase konkurentsi tagamiseks on vaja jätkata täiendavate meetmete võtmist; |
| --- | --- |

22.

võtab teadmiseks komisjoni uued ettepanekud parandada reitinguagentuuride turgu reguleerivaid õigusakte, iseäranis määruse (EÜ) nr 1060/2009 (reitinguagentuuride kohta), mis hõlmab muu hulgas avatud investeerimisfonde (UCITS) käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamist, ja direktiivi 2011/61/EL (alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate kohta) muudatusettepanekut seoses ülemäärase sõltuvusega krediidireitingutest, ning toonitab, et soodsa majanduskeskkonna ja õiglase konkurentsi tagamiseks on vaja jätkata täiendavate meetmete võtmist;

| 23. | kutsub komisjoni üles hindama paljusid takistusi, mis ikka veel häirivad teenuste piiriülest osutamist ja kasutamist üksikutes liikmesriikides; |
| --- | --- |

23.

kutsub komisjoni üles hindama paljusid takistusi, mis ikka veel häirivad teenuste piiriülest osutamist ja kasutamist üksikutes liikmesriikides;

| 24. | rõhutab, kui tähtsad on komisjoni ettepanekud kaasajastada Euroopa riigihangete turgu; rõhutab, et dünaamiline üleeuroopaline riigihangete turg võib pakkuda Euroopa äriühingutele suure tähtsusega ärivõimalusi ja aidata oluliselt kaasa konkurentsivõimelise Euroopa majanduse ergutamisele ja investeeringute ligimeelitamisse ning majanduskasvu edendamisse; |
| --- | --- |

24.

rõhutab, kui tähtsad on komisjoni ettepanekud kaasajastada Euroopa riigihangete turgu; rõhutab, et dünaamiline üleeuroopaline riigihangete turg võib pakkuda Euroopa äriühingutele suure tähtsusega ärivõimalusi ja aidata oluliselt kaasa konkurentsivõimelise Euroopa majanduse ergutamisele ja investeeringute ligimeelitamisse ning majanduskasvu edendamisse;

| 25. | väljendab muret seoses sellega, et euroala institutsioonilised investorid investeerivad euroala aktsiate asemel üha enam mujal maailmas väljastatud aktsiatesse, märkides ühelt poolt nende kasvavat tähtsust euroala finantssektori jaoks ning teiselt poolt investeerimisfondide emiteeritud aktsiate ja muude euroala residentide väljastatud aktsiate üldist vähenemist 26 %-lt 2009. aastal 23 %-le 2010. aastal; |
| --- | --- |

25.

väljendab muret seoses sellega, et euroala institutsioonilised investorid investeerivad euroala aktsiate asemel üha enam mujal maailmas väljastatud aktsiatesse, märkides ühelt poolt nende kasvavat tähtsust euroala finantssektori jaoks ning teiselt poolt investeerimisfondide emiteeritud aktsiate ja muude euroala residentide väljastatud aktsiate üldist vähenemist 26 %-lt 2009. aastal 23 %-le 2010. aastal;

| 26. | rõhutab kolmandate riikide riiklike investeerimisfondide tähtsust ning seda, et ELi ja riiklike investeerimisfondide vahelise sünergia suurendamiseks on oluline tugevdada läbipaistvust ja aruandluskohustust; |
| --- | --- |

26.

rõhutab kolmandate riikide riiklike investeerimisfondide tähtsust ning seda, et ELi ja riiklike investeerimisfondide vahelise sünergia suurendamiseks on oluline tugevdada läbipaistvust ja aruandluskohustust;

| 27. | palub komisjonil ja liikmesriikidel ärgitada institutsioonilisi investoreid osalema Euroopa riskikapitalifondides ja Euroopa sotsiaalettevõtlusfondides ning kõrvaldada väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate riskikapitali rahastamise pakkumise piirangud; |
| --- | --- |

27.

palub komisjonil ja liikmesriikidel ärgitada institutsioonilisi investoreid osalema Euroopa riskikapitalifondides ja Euroopa sotsiaalettevõtlusfondides ning kõrvaldada väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate riskikapitali rahastamise pakkumise piirangud;

| 28. | usub, et piiriülene ettevõtlus pakub märkimisväärseid hüvesid nii ELi piirkondadele, aidates kaasa nende majandusarengule, kui ka üksikutele ettevõtetele, pakkudes neile võimalusi pääseda ligi uutele ja suurematele turgudele ning tarneallikatele, aga ka kapitalile, tööjõule ja tehnoloogiale; |
| --- | --- |

28.

usub, et piiriülene ettevõtlus pakub märkimisväärseid hüvesid nii ELi piirkondadele, aidates kaasa nende majandusarengule, kui ka üksikutele ettevõtetele, pakkudes neile võimalusi pääseda ligi uutele ja suurematele turgudele ning tarneallikatele, aga ka kapitalile, tööjõule ja tehnoloogiale;

| 29. | väljendab muret paljudes liikmesriikides täheldatud noorte kõrge tööpuuduse määra ning väikeste tööhõive väljavaadete pärast; märgib kahetsusega, et Euroopa Liidu suutlikkus soodustada kvaliteetse inimkapitali juurdevoolu on piiratud, samas kui inimkapitali väljavool kolmandatesse riikidesse on märkimisväärselt suur; tunnistab, et Euroopa Liidul on kvaliteetse inimkapitali näol olemas tohutu potentsiaal ning kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tõhustama tegevust, et Euroopa ja riikliku tasandi programmide ning konkreetsete meetmetega lahendada noorte töötuse probleem; tunneb sellega seoses heameelt Euroopa Ülemkogu avalduse üle, mis kutsub liikmesriike üles kehtestama noortegarantiiga sarnaseid riiklikke skeeme, ning nõuab tungivalt, et liikmesriigid toetaksid seda palvet kiirete ja konkreetsete meetmetega liikmesriigi tasandil, et tagada, et noortel on kas inimväärne töökoht või nad saavad haridust või ümberõpet; leiab, et Euroopa Liit peaks tugevdama jõupingutusi, et saavutada Euroopa 2020. aasta aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia tööhõive eesmärgid, k.a tööjõukulude vähendamine, et muuta majanduse töömahukad sektorid investeerijate jaoks atraktiivsemaks; |
| --- | --- |

29.

väljendab muret paljudes liikmesriikides täheldatud noorte kõrge tööpuuduse määra ning väikeste tööhõive väljavaadete pärast; märgib kahetsusega, et Euroopa Liidu suutlikkus soodustada kvaliteetse inimkapitali juurdevoolu on piiratud, samas kui inimkapitali väljavool kolmandatesse riikidesse on märkimisväärselt suur; tunnistab, et Euroopa Liidul on kvaliteetse inimkapitali näol olemas tohutu potentsiaal ning kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tõhustama tegevust, et Euroopa ja riikliku tasandi programmide ning konkreetsete meetmetega lahendada noorte töötuse probleem; tunneb sellega seoses heameelt Euroopa Ülemkogu avalduse üle, mis kutsub liikmesriike üles kehtestama noortegarantiiga sarnaseid riiklikke skeeme, ning nõuab tungivalt, et liikmesriigid toetaksid seda palvet kiirete ja konkreetsete meetmetega liikmesriigi tasandil, et tagada, et noortel on kas inimväärne töökoht või nad saavad haridust või ümberõpet; leiab, et Euroopa Liit peaks tugevdama jõupingutusi, et saavutada Euroopa 2020. aasta aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia tööhõive eesmärgid, k.a tööjõukulude vähendamine, et muuta majanduse töömahukad sektorid investeerijate jaoks atraktiivsemaks;

| 30. | juhib tähelepanu probleemidele, millega seisavad silmitsi liit kui tervik ja üksikud liikmesriigid seoses vananeva rahvastikuga; nõuab tungivalt, et võimalike negatiivsete mõjude tasakaalustamiseks töötaksid liikmesriigid välja järjepidevad strateegiad demograafilise probleemiga tegelemiseks; |
| --- | --- |

30.

juhib tähelepanu probleemidele, millega seisavad silmitsi liit kui tervik ja üksikud liikmesriigid seoses vananeva rahvastikuga; nõuab tungivalt, et võimalike negatiivsete mõjude tasakaalustamiseks töötaksid liikmesriigid välja järjepidevad strateegiad demograafilise probleemiga tegelemiseks;

| 31. | toetab juhtalgatuse „Innovatiivne liit” eesmärke; palub liikmesriikidel suunata investeeringuid haridusse ning teadus- ja uuendustegevusse, sest keskpikas ja pikas perspektiivis võib see avaldada positiivset mõju majanduskasvule ja arengule; toetab arukat spetsialiseerumist kui tähtsat poliitilist põhimõtet ja innovatsioonipoliitika alust ning tugevamat seost teadusuuringute ja ettevõtluse vahel, sellises valdkonnas nagu roheline tehnoloogia; |
| --- | --- |

31.

toetab juhtalgatuse „Innovatiivne liit” eesmärke; palub liikmesriikidel suunata investeeringuid haridusse ning teadus- ja uuendustegevusse, sest keskpikas ja pikas perspektiivis võib see avaldada positiivset mõju majanduskasvule ja arengule; toetab arukat spetsialiseerumist kui tähtsat poliitilist põhimõtet ja innovatsioonipoliitika alust ning tugevamat seost teadusuuringute ja ettevõtluse vahel, sellises valdkonnas nagu roheline tehnoloogia;

| 32. | rõhutab, et võitlus maksustamise vältimisega peaks olema Euroopa Liidu jaoks peamine prioriteet, eriti praeguses kriisiolukorras, kus maksustamise vältimine kujutab endast peamist kaotust riigieelarvetele ja lisatulusid saaks kasutada avaliku sektori investeeringute suurendamiseks; rõhutab vajadust tagada sujuv koostöö ja kooskõlastus komisjoni ning liikmesriikide vahel, et vältida topeltmaksustamist, topelt maksustamatajätmist, maksupettust, maksustamise vältimist ja dumpingut, ning võidelda maksuparadiiside ebaseaduslikel eesmärkidel kasutamise vastu; nõuab üldisemalt eelarvevahendite paremat kooskõlastamist nii tulude kui ka kulude poole pealt, k.a maksusüsteemide sujuv koostöö ja kooskõlastamine liikmesriikide vahel, nõuab samuti Euroopa ettevõtjate suure halduskoormuse ja kõrgete nõuetele vastavuse kulude vähendamist, millega Euroopa ettevõtjad silmitsi seisavad ning mis pärsivad huvi Euroopa Liitu investeerimise vastu; väljendab heameelt Euroopa Parlamendi seisukoha üle ettevõtete ühise konsolideeritud tulumaksubaasi (CCCTB) kohta ja ootab direktiivi vastuvõtmist nõukogu poolt; |
| --- | --- |

32.

rõhutab, et võitlus maksustamise vältimisega peaks olema Euroopa Liidu jaoks peamine prioriteet, eriti praeguses kriisiolukorras, kus maksustamise vältimine kujutab endast peamist kaotust riigieelarvetele ja lisatulusid saaks kasutada avaliku sektori investeeringute suurendamiseks; rõhutab vajadust tagada sujuv koostöö ja kooskõlastus komisjoni ning liikmesriikide vahel, et vältida topeltmaksustamist, topelt maksustamatajätmist, maksupettust, maksustamise vältimist ja dumpingut, ning võidelda maksuparadiiside ebaseaduslikel eesmärkidel kasutamise vastu; nõuab üldisemalt eelarvevahendite paremat kooskõlastamist nii tulude kui ka kulude poole pealt, k.a maksusüsteemide sujuv koostöö ja kooskõlastamine liikmesriikide vahel, nõuab samuti Euroopa ettevõtjate suure halduskoormuse ja kõrgete nõuetele vastavuse kulude vähendamist, millega Euroopa ettevõtjad silmitsi seisavad ning mis pärsivad huvi Euroopa Liitu investeerimise vastu; väljendab heameelt Euroopa Parlamendi seisukoha üle ettevõtete ühise konsolideeritud tulumaksubaasi (CCCTB) kohta ja ootab direktiivi vastuvõtmist nõukogu poolt;

| 33. | märgib, et VKEde jaoks jääb üheks suuremaks mureks keeruline juurdepääs rahastamisvahenditele; väljendab muret eelkõige sellepärast, et heas majanduslikus olukorras olevad ettevõtjad ei saa plaanitud rahastamist; palub komisjonil ja liikmesriikidel võtta kiiresti ELi rahastamisele juurdepääsu parandamise tegevuskavas kavandatud asjakohaseid ja reguleerivaid meetmeid, mis hõlbustaksid VKEde juurdepääsu rahastamisvõimalustele; rõhutab, et majanduskasv kohalikul tasandil põhineb sageli VKEdel ja sotsiaalsetel ettevõtetel ning ühtekuuluvuspoliitika rahastamine, mida viiakse ellu tugeva mitmetasandilise lähenemisviisiga juhtimisele, saab tagada, et VKEd ja sotsiaalsed ettevõtted kasutavad oma potentsiaali ja annavad jätkuvalt väärtusliku panuse ELi konkurentsivõimesse; |
| --- | --- |

33.

märgib, et VKEde jaoks jääb üheks suuremaks mureks keeruline juurdepääs rahastamisvahenditele; väljendab muret eelkõige sellepärast, et heas majanduslikus olukorras olevad ettevõtjad ei saa plaanitud rahastamist; palub komisjonil ja liikmesriikidel võtta kiiresti ELi rahastamisele juurdepääsu parandamise tegevuskavas kavandatud asjakohaseid ja reguleerivaid meetmeid, mis hõlbustaksid VKEde juurdepääsu rahastamisvõimalustele; rõhutab, et majanduskasv kohalikul tasandil põhineb sageli VKEdel ja sotsiaalsetel ettevõtetel ning ühtekuuluvuspoliitika rahastamine, mida viiakse ellu tugeva mitmetasandilise lähenemisviisiga juhtimisele, saab tagada, et VKEd ja sotsiaalsed ettevõtted kasutavad oma potentsiaali ja annavad jätkuvalt väärtusliku panuse ELi konkurentsivõimesse;

| 34. | toonitab vajadust vaadata laiaulatuslikult läbi ELi finantsreguleerimise majanduslik mõju, et tagada, et rakendamine on proportsionaalne ja ei takista investeeringuid; |
| --- | --- |

34.

toonitab vajadust vaadata laiaulatuslikult läbi ELi finantsreguleerimise majanduslik mõju, et tagada, et rakendamine on proportsionaalne ja ei takista investeeringuid;

| 35. | väljendab heameelt ettevõtete ja VKEde konkurentsivõime programmi (COSME) üle, mille kohta komisjon tegi ettepaneku aastateks 2014–2020 vahendina, mis julgustab ettevõtluskultuuri ja edendab VKEde tegevuse alustamist peamiselt uutes sektorites, nagu sotsiaalmeedia teenused, keskkonnahoidlik majandus ja turism; |
| --- | --- |

35.

väljendab heameelt ettevõtete ja VKEde konkurentsivõime programmi (COSME) üle, mille kohta komisjon tegi ettepaneku aastateks 2014–2020 vahendina, mis julgustab ettevõtluskultuuri ja edendab VKEde tegevuse alustamist peamiselt uutes sektorites, nagu sotsiaalmeedia teenused, keskkonnahoidlik majandus ja turism;

| 36. | nõuab uusi tõhusaid pankrotialaseid seadusi, sealhulgas varase hoiatamise vahendeid, et julgustada teise võimaluse poliitikat, mis on loodud edendama ettevõtlikkust ja äri taasalustamist, arvestades, et liikmesriikide õigusaktid ei tunnusta adekvaatselt teist võimalust; rõhutab suurema võrgustumise tähtsust ettevõtjate ja taasalustajate vahel, et edendada teist võimalust, ning vajadust käsitleda taasalustaja rahastamisraskusi; |
| --- | --- |

36.

nõuab uusi tõhusaid pankrotialaseid seadusi, sealhulgas varase hoiatamise vahendeid, et julgustada teise võimaluse poliitikat, mis on loodud edendama ettevõtlikkust ja äri taasalustamist, arvestades, et liikmesriikide õigusaktid ei tunnusta adekvaatselt teist võimalust; rõhutab suurema võrgustumise tähtsust ettevõtjate ja taasalustajate vahel, et edendada teist võimalust, ning vajadust käsitleda taasalustaja rahastamisraskusi;

| 37. | palub liidul täielikult kasutada investeerimisvõimalusi ELis ja väljaspool, mis tulenevad Euroopa naabruspoliitikast ja makropiirkondlikest strateegiatest; |
| --- | --- |

37.

palub liidul täielikult kasutada investeerimisvõimalusi ELis ja väljaspool, mis tulenevad Euroopa naabruspoliitikast ja makropiirkondlikest strateegiatest;

| 38. | palub komisjonil hõlmata tulemustabelis kõiki asjakohaseid makromajandusliku tasakaalustamatuse näitajaid ja nende mõju ELi piirkondadele; |
| --- | --- |

38.

palub komisjonil hõlmata tulemustabelis kõiki asjakohaseid makromajandusliku tasakaalustamatuse näitajaid ja nende mõju ELi piirkondadele;

| 39. | tuletab meelde, et tähtis on jätkata keskkonnaalaste partnerlussuhete loomist, kuna see suurendab ELi ressursse ja suutlikkust arvesse võttes investorite huvi ELi vastu; |
| --- | --- |

39.

tuletab meelde, et tähtis on jätkata keskkonnaalaste partnerlussuhete loomist, kuna see suurendab ELi ressursse ja suutlikkust arvesse võttes investorite huvi ELi vastu;

| 40. | väljendab heameelt asjaolu üle, et 2011. aastal kasvas ELi investeerida soovivate ettevõtete arv 5 % võrra; peab siiski kahetsusväärseks, et ühe investeerimisprojekti kohta juurde loodud uute töökohtade keskmine arv on jäänud samaks; |
| --- | --- |

40.

väljendab heameelt asjaolu üle, et 2011. aastal kasvas ELi investeerida soovivate ettevõtete arv 5 % võrra; peab siiski kahetsusväärseks, et ühe investeerimisprojekti kohta juurde loodud uute töökohtade keskmine arv on jäänud samaks;

| 41. | palub komisjonil ja liikmesriikidel kohaldada Euroopa e-valitsuse tegevuskava, mille kaudu osutada e-valitsuse teenuseid nii kohalikul kui ka piiriülesel tasandil tõhusamalt ja soodsamalt, muu hulgas ka ettevõtetele; |
| --- | --- |

41.

palub komisjonil ja liikmesriikidel kohaldada Euroopa e-valitsuse tegevuskava, mille kaudu osutada e-valitsuse teenuseid nii kohalikul kui ka piiriülesel tasandil tõhusamalt ja soodsamalt, muu hulgas ka ettevõtetele;

| 42. | rõhutab, et EL ja liikmesriigid peaksid investeeringute paremaks ligitõmbamiseks tegema järgmist:






  a) | kasutama ära ELi ajaloolise pärandiga seotud eeliseid, edendades kultuuritööstust, sporti ja turismi kui kasvavat ja atraktiivset turgu; |
| --- | --- | --- |

42.

rõhutab, et EL ja liikmesriigid peaksid investeeringute paremaks ligitõmbamiseks tegema järgmist:

a)

kasutama ära ELi ajaloolise pärandiga seotud eeliseid, edendades kultuuritööstust, sporti ja turismi kui kasvavat ja atraktiivset turgu;

| b) | edendama Atlandi-ülest majandust, kuna asjaomane piirkond on praegu ELi peamine partner kaubanduse ja välismaiste otseinvesteeringute valdkonnas, ning kasutama tõhusamalt ära nende kahe piirkonna vahelist kvalifitseeritud tööjõu liikuvuse eelist ja innovatsioonimajanduse tugevdamise potentsiaali; |
| --- | --- |

b)

edendama Atlandi-ülest majandust, kuna asjaomane piirkond on praegu ELi peamine partner kaubanduse ja välismaiste otseinvesteeringute valdkonnas, ning kasutama tõhusamalt ära nende kahe piirkonna vahelist kvalifitseeritud tööjõu liikuvuse eelist ja innovatsioonimajanduse tugevdamise potentsiaali;

| 43. | pooldab komisjoni ettepanekut käivitada programm, milles keskendutakse ettevõtete ja VKEde konkurentsivõime tõstmisele; kiidab heaks riskikapitali ja investorite võrgustiku kapitali hiljutise suurenemise paljudes liikmesriikides, kuid kordab, et EL peaks veelgi lihtsustama eeskirju ja VKEde ning teiste ettevõtjate juurdepääsu rahastamisele, ergutades tõhusat riskikapitali ja investorite võrgustiku süsteemi kogu ELis ning andes era- ja avaliku kapitali investeeringutele suurema rolli firmade pikaajalise arengu rahastamises; palub komisjonil teha aktiivsemalt koostööd rahvusvaheliste finantsasutustega innovatiivsete mehhanismide loomisel VKEde rahastamiseks; |
| --- | --- |

43.

pooldab komisjoni ettepanekut käivitada programm, milles keskendutakse ettevõtete ja VKEde konkurentsivõime tõstmisele; kiidab heaks riskikapitali ja investorite võrgustiku kapitali hiljutise suurenemise paljudes liikmesriikides, kuid kordab, et EL peaks veelgi lihtsustama eeskirju ja VKEde ning teiste ettevõtjate juurdepääsu rahastamisele, ergutades tõhusat riskikapitali ja investorite võrgustiku süsteemi kogu ELis ning andes era- ja avaliku kapitali investeeringutele suurema rolli firmade pikaajalise arengu rahastamises; palub komisjonil teha aktiivsemalt koostööd rahvusvaheliste finantsasutustega innovatiivsete mehhanismide loomisel VKEde rahastamiseks;

| 44. | rõhutab, et on oluline edendada standardeid, mis aitaksid välja töötada uusi innovatiivseid tooteid ja teenuseid, kujundada välja siseturg ja muuta ELi investeerimine huvipakkuvaks ning ühtlustada Euroopa standardeid rahvusvaheliste standarditega; |
| --- | --- |

44.

rõhutab, et on oluline edendada standardeid, mis aitaksid välja töötada uusi innovatiivseid tooteid ja teenuseid, kujundada välja siseturg ja muuta ELi investeerimine huvipakkuvaks ning ühtlustada Euroopa standardeid rahvusvaheliste standarditega;

| 45. | kordab oma ettepanekut, et komisjon täidaks koostöös EIPga – arvestades panga inimressursi kvaliteeti ja kogemusi ulatuslikesse infrastruktuuridesse investeerimisel – investeeringute rahastamise strateegilise analüüsimise ülesannet, milles ei välistata ühtegi võimalust: toetused, liikmesriikide poolt EIP kapitalis märgitud summade vabastamine, ELi osa EIP kapitalis, laenud, innovatiivsed vahendid, pikaajaliste ja mitte kohe kasumlike projektide jaoks sobiv finantskorraldus, tagatissüsteemide väljatöötamine, investeeringute kohta eraldi jao loomine ELi eelarves, Euroopa, riiklike ja kohalike asutuste vahelised finantskonsortsiumid ning avaliku ja erasektori partnerlus; |
| --- | --- |

45.

kordab oma ettepanekut, et komisjon täidaks koostöös EIPga – arvestades panga inimressursi kvaliteeti ja kogemusi ulatuslikesse infrastruktuuridesse investeerimisel – investeeringute rahastamise strateegilise analüüsimise ülesannet, milles ei välistata ühtegi võimalust: toetused, liikmesriikide poolt EIP kapitalis märgitud summade vabastamine, ELi osa EIP kapitalis, laenud, innovatiivsed vahendid, pikaajaliste ja mitte kohe kasumlike projektide jaoks sobiv finantskorraldus, tagatissüsteemide väljatöötamine, investeeringute kohta eraldi jao loomine ELi eelarves, Euroopa, riiklike ja kohalike asutuste vahelised finantskonsortsiumid ning avaliku ja erasektori partnerlus;

| 46. | kiidab heaks Euroopa 2020. aasta strateegia kohased märgilise tähtsusega algatused „Üleilmastumise ajastu terviklik tööstuspoliitika”, „Innovatiivne liit” ja „Ressursitõhus Euroopa” ning märgib, et Euroopa 2020. aasta strateegia aitab muuta ELi investeerimise atraktiivsemaks, luua ELis töökohti ja säilitada ELi konkurentsivõime rahvusvahelisel tasandil; |
| --- | --- |

46.

kiidab heaks Euroopa 2020. aasta strateegia kohased märgilise tähtsusega algatused „Üleilmastumise ajastu terviklik tööstuspoliitika”, „Innovatiivne liit” ja „Ressursitõhus Euroopa” ning märgib, et Euroopa 2020. aasta strateegia aitab muuta ELi investeerimise atraktiivsemaks, luua ELis töökohti ja säilitada ELi konkurentsivõime rahvusvahelisel tasandil;

| 47. | rõhutab, et praegusel väikese majanduskasvuga ja suure tööpuudusega ajavahemikul annab ELi ühtekuuluvuspoliitika nii Euroopa majandusse kui ka teadus- ja innovatsioonitegevusse olulise panuse ning moodustab ELi reaalmajanduse investeeringute eelarve suurima kuluartikli, tugevdades majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust, vähendades selleks piirkondlikku ebavõrdsust ja rakendades liidu aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegiat, millel on märkimisväärne võimendav mõju avaliku ja erasektori investeeringutele ELi, riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil; |
| --- | --- |

47.

rõhutab, et praegusel väikese majanduskasvuga ja suure tööpuudusega ajavahemikul annab ELi ühtekuuluvuspoliitika nii Euroopa majandusse kui ka teadus- ja innovatsioonitegevusse olulise panuse ning moodustab ELi reaalmajanduse investeeringute eelarve suurima kuluartikli, tugevdades majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust, vähendades selleks piirkondlikku ebavõrdsust ja rakendades liidu aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegiat, millel on märkimisväärne võimendav mõju avaliku ja erasektori investeeringutele ELi, riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil;

| 48. | rõhutab, et suurte ettevõtete diskrimineerimine võib takistada innovatsiooni ja vähendada teiste ELi ettevõtjate, eriti VKEde konkurentsivõimet, jättes nad välja olulistest ülemaailmsetest partnerlustest innovatsioonialase koostöö vallas ning vähendades nende juurdepääsu kõrgtehnoloogiale; |
| --- | --- |

48.

rõhutab, et suurte ettevõtete diskrimineerimine võib takistada innovatsiooni ja vähendada teiste ELi ettevõtjate, eriti VKEde konkurentsivõimet, jättes nad välja olulistest ülemaailmsetest partnerlustest innovatsioonialase koostöö vallas ning vähendades nende juurdepääsu kõrgtehnoloogiale;

| 49. | toetab kohalikule tasandile ja piirkonnale kohandatud arengupoliitika majanduslikku põhjendatust, mis rajaneb loogikal, et huvi liidu vähem arenenud piirkondades kasvab juhul, kui nad suudavad pakkuda suhtelisi konkurentsieeliseid (piisav infrastruktuur, töötajate oskused jne) ja kindlaid stiimuleid; palub sellega seoses, et komisjon toetaks liikmesriike ja piirkondi investeerimisstiimulite loomisel, eelkõige pikaajaliste investeeringute kaudu (ka piiriülesel tasandil), pöörates erilist tähelepanu infrastruktuuriprojektidele; märgib kahetsusega, et ELi vähem arenenud piirkondade atraktiivsus väheneb pidevalt kolmandate riikide kasuks; kutsub pädevaid asutusi üles valmistama ette kiireloomulisi meetmeid, mille eesmärk on praeguste investeeringute säilitamine ja uute ligitõmbamine; |
| --- | --- |

49.

toetab kohalikule tasandile ja piirkonnale kohandatud arengupoliitika majanduslikku põhjendatust, mis rajaneb loogikal, et huvi liidu vähem arenenud piirkondades kasvab juhul, kui nad suudavad pakkuda suhtelisi konkurentsieeliseid (piisav infrastruktuur, töötajate oskused jne) ja kindlaid stiimuleid; palub sellega seoses, et komisjon toetaks liikmesriike ja piirkondi investeerimisstiimulite loomisel, eelkõige pikaajaliste investeeringute kaudu (ka piiriülesel tasandil), pöörates erilist tähelepanu infrastruktuuriprojektidele; märgib kahetsusega, et ELi vähem arenenud piirkondade atraktiivsus väheneb pidevalt kolmandate riikide kasuks; kutsub pädevaid asutusi üles valmistama ette kiireloomulisi meetmeid, mille eesmärk on praeguste investeeringute säilitamine ja uute ligitõmbamine;

| 50. | rõhutab, et ELi linnad on väga elujõulised ning peamised linna infrastruktuuriprojektid ja innovaatilised äripargid meelitavad ligi kõige enam investeeringuid; nõuab tungivalt, et liikmesriigid teeksid ulatuslikke investeeringuid infrastruktuuri, uude tehnoloogiasse ning teadus- ja arendustegevusse, sealhulgas mitmeliigilise transpordi süsteemidesse, eesmärgiga parandada Euroopa linnade elukeskkonda ja konkurentsivõimet, kasutades ära linnade traditsiooniliselt tugevaid külgi, ning tagades samal ajal, et need investeeringud ei avalda kahjulikku mõju tõelisele territoriaalsele ühtekuuluvusele ega tasakaalustatud maaelu arengule; |
| --- | --- |

50.

rõhutab, et ELi linnad on väga elujõulised ning peamised linna infrastruktuuriprojektid ja innovaatilised äripargid meelitavad ligi kõige enam investeeringuid; nõuab tungivalt, et liikmesriigid teeksid ulatuslikke investeeringuid infrastruktuuri, uude tehnoloogiasse ning teadus- ja arendustegevusse, sealhulgas mitmeliigilise transpordi süsteemidesse, eesmärgiga parandada Euroopa linnade elukeskkonda ja konkurentsivõimet, kasutades ära linnade traditsiooniliselt tugevaid külgi, ning tagades samal ajal, et need investeeringud ei avalda kahjulikku mõju tõelisele territoriaalsele ühtekuuluvusele ega tasakaalustatud maaelu arengule;

| 51. | rõhutab, et teadusuuringuid ja haridust pole vaja mitte ainult levitada ja rakendada, vaid sellesse on vaja ka kohalikul tasandil investeerida. see tähendab, et olemasolevat inimressurssi, st kohalikul tasandil tegutsevaid teadlasi ja akadeemilisi institutsioone tuleb täielikult ära kasutada, et tõsta nii riigisiseste investeeringute kui ka välismaiste otseinvesteeringute atraktiivsust; sellega seoses tuleb samuti arvesse võtta inimressursside ehk õppejõudude, teadlaste ja üliõpilaste liikuvust; |
| --- | --- |

51.

rõhutab, et teadusuuringuid ja haridust pole vaja mitte ainult levitada ja rakendada, vaid sellesse on vaja ka kohalikul tasandil investeerida. see tähendab, et olemasolevat inimressurssi, st kohalikul tasandil tegutsevaid teadlasi ja akadeemilisi institutsioone tuleb täielikult ära kasutada, et tõsta nii riigisiseste investeeringute kui ka välismaiste otseinvesteeringute atraktiivsust; sellega seoses tuleb samuti arvesse võtta inimressursside ehk õppejõudude, teadlaste ja üliõpilaste liikuvust;

| 52. | usub, et madala arengutasemega piirkonnad peaksid jätkuvalt saama kasu liidu ulatuslikust rahastamisest, et pakkuda investoritele lisaks madalamatele tööjõukuludele muid kohalikke konkurentsieeliseid; |
| --- | --- |

52.

usub, et madala arengutasemega piirkonnad peaksid jätkuvalt saama kasu liidu ulatuslikust rahastamisest, et pakkuda investoritele lisaks madalamatele tööjõukuludele muid kohalikke konkurentsieeliseid;

| 53. | juhib tähelepanu vajadusele tugevdada taristut, et tõsta territoriaalset ühtekuuluvust ning piirkondlikku konkurentsivõimet; rõhutab selles raamistikus üleeuroopaliste võrkude ja täiendavate rahastamisvahendite (näiteks projektivõlakirjade) kasutamise ning avaliku ja erasektori koostöö olulisust; |
| --- | --- |

53.

juhib tähelepanu vajadusele tugevdada taristut, et tõsta territoriaalset ühtekuuluvust ning piirkondlikku konkurentsivõimet; rõhutab selles raamistikus üleeuroopaliste võrkude ja täiendavate rahastamisvahendite (näiteks projektivõlakirjade) kasutamise ning avaliku ja erasektori koostöö olulisust;

| 54. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

54.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 1.

(2)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 8.

(3)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 12.

(4)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

(5)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 33.

(6)  ELT L 337, 20.12.2011, lk 5.

(7)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 41.

(8)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0565.

(9)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0135.

---

| 29.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 349/38 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 349/38

---

Teisipäev, 3. juuli 2012Idapartnerluse kaubandusaspektid

P7_TA(2012)0276

Euroopa Parlamendi 3. juuli 2012. aasta resolutsioon idapartnerluse kaubandusaspektide kohta (2011/2306(INI))

2013/C 349 E/05

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse käimasolevaid läbirääkimisi ELi–Ukraina, ELi–Moldova, ELi–Gruusia, ELi–Armeenia ja ELi–Aserbaidžaani assotsieerimislepingute üle, mis sisaldavad olulisi kaubanduse elemente, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse käimasolevaid läbirääkimisi ELi–Ukraina, ELi–Moldova, ELi–Gruusia, ELi–Armeenia ja ELi–Aserbaidžaani assotsieerimislepingute üle, mis sisaldavad olulisi kaubanduse elemente,

| — | võttes arvesse nõukogu 22. jaanuari 2007. aasta järeldusi, millega võeti vastu läbirääkimisjuhised ELi–Ukraina assotsieerimislepingu kohta, mis hõlmab põhjalikku ja laiaulatuslikku vabakaubanduspiirkonda, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 22. jaanuari 2007. aasta järeldusi, millega võeti vastu läbirääkimisjuhised ELi–Ukraina assotsieerimislepingu kohta, mis hõlmab põhjalikku ja laiaulatuslikku vabakaubanduspiirkonda,

| — | võttes arvesse nõukogu 10. mai 2010. aasta järeldusi, millega võeti vastu läbirääkimisjuhised ELi–Armeenia ja ELi–Gruusia assotsieerimislepingute kohta, mis mõlemad hõlmavad põhjalikku ja laiaulatuslikku vabakaubanduspiirkonda, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 10. mai 2010. aasta järeldusi, millega võeti vastu läbirääkimisjuhised ELi–Armeenia ja ELi–Gruusia assotsieerimislepingute kohta, mis mõlemad hõlmavad põhjalikku ja laiaulatuslikku vabakaubanduspiirkonda,

| — | võttes arvesse nõukogu 15. juuni 2009. aasta järeldusi, millega võeti vastu läbirääkimisjuhised ELi–Moldova assotsieerimislepingu kohta, ning nõukogu 20. juunil 2011. aastal vastu võetud täiendavaid üksikasjalikke läbirääkimisjuhiseid põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduspiirkonna kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 15. juuni 2009. aasta järeldusi, millega võeti vastu läbirääkimisjuhised ELi–Moldova assotsieerimislepingu kohta, ning nõukogu 20. juunil 2011. aastal vastu võetud täiendavaid üksikasjalikke läbirääkimisjuhiseid põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduspiirkonna kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 10. mai 2010. aasta järeldusi, millega võeti vastu läbirääkimisjuhised ELi–Aserbaidžaani assotsieerimislepingu kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 10. mai 2010. aasta järeldusi, millega võeti vastu läbirääkimisjuhised ELi–Aserbaidžaani assotsieerimislepingu kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja toonase Nõukogude Liiduga 1989. aastal sõlmitud ning seejärel Valgevene poolt heaks kiidetud kaubandus- ja koostöölepingut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja toonase Nõukogude Liiduga 1989. aastal sõlmitud ning seejärel Valgevene poolt heaks kiidetud kaubandus- ja koostöölepingut,

| — | võttes arvesse Euroopa Komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 25. mai 2011. aasta ühisteatist uue lähenemisviisi kohta muutuvale naabrusele (COM(2011)0303), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 25. mai 2011. aasta ühisteatist uue lähenemisviisi kohta muutuvale naabrusele (COM(2011)0303),

| — | võttes arvesse Euroopa naabruspoliitika (ENP) arengut alates 2004. aastast ja eelkõige komisjoni eduaruandeid selle elluviimise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa naabruspoliitika (ENP) arengut alates 2004. aastast ja eelkõige komisjoni eduaruandeid selle elluviimise kohta,

| — | võttes arvesse oma soovitusi alustada assotsieerimislepingute läbirääkimisi Moldova, Gruusia, Armeenia ja Aserbaidžaaniga, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma soovitusi alustada assotsieerimislepingute läbirääkimisi Moldova, Gruusia, Armeenia ja Aserbaidžaaniga,

| — | võttes arvesse Armeenia, Aserbaidžaani, Gruusia ja Moldovaga ühiselt vastu võetud tegevuskavasid ning Ukrainaga vastu võetud assotsieerimiskava, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Armeenia, Aserbaidžaani, Gruusia ja Moldovaga ühiselt vastu võetud tegevuskavasid ning Ukrainaga vastu võetud assotsieerimiskava,

| — | võttes arvesse 7. mail 2009. aastal Prahas toimunud idapartnerluse tippkohtumise ja 29.–30. septembril 2011. aastal Varssavis toimunud idapartnerluse tippkohtumise ühisavaldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 7. mail 2009. aastal Prahas toimunud idapartnerluse tippkohtumise ja 29.–30. septembril 2011. aastal Varssavis toimunud idapartnerluse tippkohtumise ühisavaldusi,

| — | võttes arvesse Euronesti parlamentaarse assamblee loomist selle 3. mai 2011. aasta asutamisdokumendiga, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euronesti parlamentaarse assamblee loomist selle 3. mai 2011. aasta asutamisdokumendiga,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 8 ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 207, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 8 ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 207,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit (A7-0183/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit (A7-0183/2012),

| A. | arvestades, et idapartnerite suhtes on läbivaadatud Euroopa naabruspoliitika peamine eesmärk ja taotlus põhjalikke ja laiaulatuslikke vabakaubanduspiirkondi (Deep and Comprehensive Free Trade Area – DCFTA) hõlmavate assotsieerimislepingute sõlmimine ja rakendamine; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et idapartnerite suhtes on läbivaadatud Euroopa naabruspoliitika peamine eesmärk ja taotlus põhjalikke ja laiaulatuslikke vabakaubanduspiirkondi (Deep and Comprehensive Free Trade Area – DCFTA) hõlmavate assotsieerimislepingute sõlmimine ja rakendamine;

| B. | arvestades, et neli kuuest idapartnerluse riigist on juba Maailma Kaubandusorganisatsiooni liikmed, aga Aserbaidžaani ja Valgevene valitsustel on vaid vaatlejastaatus; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et neli kuuest idapartnerluse riigist on juba Maailma Kaubandusorganisatsiooni liikmed, aga Aserbaidžaani ja Valgevene valitsustel on vaid vaatlejastaatus;

| C. | arvestades, et pärast 2011. aastal ELi lõunanaabruses aset leidnud ja nüüd araabia kevade nime all tuntud revolutsioonilisi liikumisi on EL pööranud palju tähelepanu lõunanaabritele; arvestades, et idapartnerluse riigid ja ELi kaubandussuhted nendega väärivad ELi tähelepanu; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et pärast 2011. aastal ELi lõunanaabruses aset leidnud ja nüüd araabia kevade nime all tuntud revolutsioonilisi liikumisi on EL pööranud palju tähelepanu lõunanaabritele; arvestades, et idapartnerluse riigid ja ELi kaubandussuhted nendega väärivad ELi tähelepanu;

| D. | arvestades, et Hiina majanduslik mõju idapartnerluse riikides üha kasvab; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Hiina majanduslik mõju idapartnerluse riikides üha kasvab;

| E. | arvestades, et põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduspiirkonna alased läbirääkimised Ukrainaga viidi lõpule 2011. aasta oktoobris; arvestades, et nimetatud vabakaubanduspiirkond jõustub alles pärast ELi–Ukraina assotsieerimislepingu sõlmimist, millele on hetkel takistuseks ELi rahulolematus Ukraina sisepoliitilise arenguga ja kohtusüsteemi toimimisega; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduspiirkonna alased läbirääkimised Ukrainaga viidi lõpule 2011. aasta oktoobris; arvestades, et nimetatud vabakaubanduspiirkond jõustub alles pärast ELi–Ukraina assotsieerimislepingu sõlmimist, millele on hetkel takistuseks ELi rahulolematus Ukraina sisepoliitilise arenguga ja kohtusüsteemi toimimisega;

| F. | arvestades, et nõukogu kiitis 2011. aasta detsembris heaks põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduspiirkonna alased läbirääkimised Gruusia ja Moldovaga ning läbirääkimiste esimene voor peaks aset leidma 2012. aasta kevadel; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et nõukogu kiitis 2011. aasta detsembris heaks põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduspiirkonna alased läbirääkimised Gruusia ja Moldovaga ning läbirääkimiste esimene voor peaks aset leidma 2012. aasta kevadel;

| G. | arvestades, et 2011. aastal tegi Armeenia suuri edusamme peamiste soovituste täitmiseks ning põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduspiirkonna alased läbirääkimised ELi ja Armeenia vahel käivitati 2012. aasta veebruaris ja need algasid 6. märtsil 2012. aastal; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et 2011. aastal tegi Armeenia suuri edusamme peamiste soovituste täitmiseks ning põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduspiirkonna alased läbirääkimised ELi ja Armeenia vahel käivitati 2012. aasta veebruaris ja need algasid 6. märtsil 2012. aastal;

| H. | arvestades, et WTOga ühinemise protsess on Aserbaidžaanis kestnud 1997. aastast alates, kuid edusammud on olnud kesised ning see on ELiga peetavate põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduspiirkonna alaste läbirääkimiste alustamise üks peamine takistus; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et WTOga ühinemise protsess on Aserbaidžaanis kestnud 1997. aastast alates, kuid edusammud on olnud kesised ning see on ELiga peetavate põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduspiirkonna alaste läbirääkimiste alustamise üks peamine takistus;

| I. | arvestades, et Valgevene on seni osalenud erinevates idapartnerluse platvormides ainult piiratud ulatuses; arvestades, et see kahjustab idapartnerluse lõppeesmärgi saavutamist, milleks on demokraatia tugevdamine, progress, stabiilsus ja heaolu ELi idanaabruses; võtab teadmiseks uue, Venemaast, Kasahstanist ja Valgevenest koosneva majandusruumi majandusliku dünaamika ja ergutab selle liikmeid järgima oma kaubandustegevuses rahvusvaheliselt tunnustatud eeskirju ja norme, mille on kehtestanud WTO; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Valgevene on seni osalenud erinevates idapartnerluse platvormides ainult piiratud ulatuses; arvestades, et see kahjustab idapartnerluse lõppeesmärgi saavutamist, milleks on demokraatia tugevdamine, progress, stabiilsus ja heaolu ELi idanaabruses; võtab teadmiseks uue, Venemaast, Kasahstanist ja Valgevenest koosneva majandusruumi majandusliku dünaamika ja ergutab selle liikmeid järgima oma kaubandustegevuses rahvusvaheliselt tunnustatud eeskirju ja norme, mille on kehtestanud WTO;

| J. | arvestades, et ELi idapartneritel kui endistel Nõukogude Liidu vabariikidel on ühine ajalooline ja institutsiooniline taust ning nende viimase kahekümne aasta poliitilises ja sotsiaalmajanduslikus üleminekus esinenud probleemid on sarnased; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et ELi idapartneritel kui endistel Nõukogude Liidu vabariikidel on ühine ajalooline ja institutsiooniline taust ning nende viimase kahekümne aasta poliitilises ja sotsiaalmajanduslikus üleminekus esinenud probleemid on sarnased;

Üldised kaalutlused

| 1. | toonitab, et ELiga põhjalike ja laiaulatuslike vabakaubanduspiirkondade loomise võimalus on partnerriikidele üks põhistiimuleid nende reformipüüdlustes; peab nimetatud piirkondade loomist ELi kahepoolse kaubanduspoliitika üheks kõige paljutõotavamaks vahendiks stabiilse, läbipaistva ja prognoositava majanduskeskkonna saavutamisel, mille puhul austatakse demokraatiat, põhiõigusi ja õigusriiki, mis ei suurenda mitte ainult majanduslikku integratsiooni kaubandustõkete järkjärgulise eemaldamise abil, vaid aitab ka ühtlustada õigusraamistikku kaupade ja teenuste kaubandust mõjutavates valdkondades, eelkõige tugevdades investeeringute kaitset, muutes sujuvamaks tolli- ja piiriprotseduurid, vähendades tehnilisi ja muid mittetariifseid kaubandustõkkeid, tugevdades sanitaar- ja fütosanitaareeskirju, parandades loomade heaolu, tugevdades konkurentsi ja riigihangete õigusraamistikke ning tagades jätkusuutliku arengu; on seisukohal, et põhjalike ja laiaulatuslike vabakaubanduslepingute sõlmimine on hädavajalik, et vältida protektsionismi kaldumist globaalsel tasandil; |
| --- | --- |

1.

toonitab, et ELiga põhjalike ja laiaulatuslike vabakaubanduspiirkondade loomise võimalus on partnerriikidele üks põhistiimuleid nende reformipüüdlustes; peab nimetatud piirkondade loomist ELi kahepoolse kaubanduspoliitika üheks kõige paljutõotavamaks vahendiks stabiilse, läbipaistva ja prognoositava majanduskeskkonna saavutamisel, mille puhul austatakse demokraatiat, põhiõigusi ja õigusriiki, mis ei suurenda mitte ainult majanduslikku integratsiooni kaubandustõkete järkjärgulise eemaldamise abil, vaid aitab ka ühtlustada õigusraamistikku kaupade ja teenuste kaubandust mõjutavates valdkondades, eelkõige tugevdades investeeringute kaitset, muutes sujuvamaks tolli- ja piiriprotseduurid, vähendades tehnilisi ja muid mittetariifseid kaubandustõkkeid, tugevdades sanitaar- ja fütosanitaareeskirju, parandades loomade heaolu, tugevdades konkurentsi ja riigihangete õigusraamistikke ning tagades jätkusuutliku arengu; on seisukohal, et põhjalike ja laiaulatuslike vabakaubanduslepingute sõlmimine on hädavajalik, et vältida protektsionismi kaldumist globaalsel tasandil;

| 2. | tunnistab, et põhjalikud ja laiaulatuslikud vabakaubanduspiirkonnad on ELile olulised kaubandusvahendid pikaajaliste majandussuhete loomiseks kolmandate riikidega; tunnustab selliste piirkondade mõju ELi kaubanduspartneritest riikide kogu toimimisele; see mõju hõlmab enamat kui pelgalt kaubandusküsimused, mõjutades ka demokraatia, õigusriigi ja muude ühiste standardite olukorda; |
| --- | --- |

2.

tunnistab, et põhjalikud ja laiaulatuslikud vabakaubanduspiirkonnad on ELile olulised kaubandusvahendid pikaajaliste majandussuhete loomiseks kolmandate riikidega; tunnustab selliste piirkondade mõju ELi kaubanduspartneritest riikide kogu toimimisele; see mõju hõlmab enamat kui pelgalt kaubandusküsimused, mõjutades ka demokraatia, õigusriigi ja muude ühiste standardite olukorda;

| 3. | rõhutab, et kui tehakse otsuseid ELi võimalike partnerite valmisoleku hindamise üle kaubandusläbirääkimiste alustamiseks, tuleks olla vaba poliitilistest eelarvamustest ning see peaks suuremal määral sõltuma kaubanduspartneri tegelikust suutlikkusest tõhusalt rakendada põhjalike ja laiaulatuslike vabakaubanduslepingute tingimusi; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et kui tehakse otsuseid ELi võimalike partnerite valmisoleku hindamise üle kaubandusläbirääkimiste alustamiseks, tuleks olla vaba poliitilistest eelarvamustest ning see peaks suuremal määral sõltuma kaubanduspartneri tegelikust suutlikkusest tõhusalt rakendada põhjalike ja laiaulatuslike vabakaubanduslepingute tingimusi;

| 4. | möönab asjaolu, et põhjalikud ja laiaulatuslikud vabakaubanduslepingud võiksid olla laiema poliitilise lepingu (assotsieerimisleping) keskne osa; rõhutab aga, et juhtudel, kui assotsieerimisleping teatava kolmanda riigiga ei ole võimalik või soovitav, tuleks kaaluda muid strateegiaid, et püüelda tulemuslikult asjaomase riigiga seotud liidu majandus- ja kaubanduseesmärkide poole; |
| --- | --- |

4.

möönab asjaolu, et põhjalikud ja laiaulatuslikud vabakaubanduslepingud võiksid olla laiema poliitilise lepingu (assotsieerimisleping) keskne osa; rõhutab aga, et juhtudel, kui assotsieerimisleping teatava kolmanda riigiga ei ole võimalik või soovitav, tuleks kaaluda muid strateegiaid, et püüelda tulemuslikult asjaomase riigiga seotud liidu majandus- ja kaubanduseesmärkide poole;

| 5. | rõhutab, et idapartnerite abistamiseks peamiste soovituste järgimisel ja nende rakendussuutlikkuse suurendamisel on olulised terviklik institutsioonide ülesehitamise programm, tehnilise abi ja teabevahetuse programm (TAIEX) ning mestimisprogrammid; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et idapartnerite abistamiseks peamiste soovituste järgimisel ja nende rakendussuutlikkuse suurendamisel on olulised terviklik institutsioonide ülesehitamise programm, tehnilise abi ja teabevahetuse programm (TAIEX) ning mestimisprogrammid;

| 6. | tunnistab, et suurem kaubanduslik integreerumine ja selleks vajalikud sügavutiminevad muudatused majandusstruktuurides nõuavad meie idapartneritelt märkimisväärseid jõupingutusi nii lühikese kui keskmise ajavahemiku jooksul, kuid on veendunud, et pikas perspektiivis tasuvad sellisest integratsioonist saadavad hüved need jõupingutused ära; rõhutab, et kohaliku kodanikuühiskonna ja rahvusvaheliste vabaühenduste toetus pikaajalise kasu suurendamisele ja selles osalemine on nende reformiprotsesside edukuse tagaja; |
| --- | --- |

6.

tunnistab, et suurem kaubanduslik integreerumine ja selleks vajalikud sügavutiminevad muudatused majandusstruktuurides nõuavad meie idapartneritelt märkimisväärseid jõupingutusi nii lühikese kui keskmise ajavahemiku jooksul, kuid on veendunud, et pikas perspektiivis tasuvad sellisest integratsioonist saadavad hüved need jõupingutused ära; rõhutab, et kohaliku kodanikuühiskonna ja rahvusvaheliste vabaühenduste toetus pikaajalise kasu suurendamisele ja selles osalemine on nende reformiprotsesside edukuse tagaja;

| 7. | pooldab ELi ja idapartnerite vahelise koostöö tugevdamist mitmes sektoris, eelkõige tööstuse, VKEde, teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni, info- ja kommunikatsioonitehnoloogia ja turismi valdkonnas; |
| --- | --- |

7.

pooldab ELi ja idapartnerite vahelise koostöö tugevdamist mitmes sektoris, eelkõige tööstuse, VKEde, teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni, info- ja kommunikatsioonitehnoloogia ja turismi valdkonnas;

| 8. | on arvamusel, et nagu kirjeldati ülalmainitud ühisteatises uue lähenemisviisi kohta muutuvale naabrusele, on kaubandussuhetes idapartneritega õige kohaldada diferentseeritud käsitusviisi koos põhimõttega, mille kohaselt toetus oleneb tehtud edusammudest, tunnustades nende pingutusi, kes on teinud kõige rohkem edusamme ja kes motiveerivad teisi oma jõupingutusi suurendama; on seisukohal, et kaubandus peaks muutuseid hõlbustama ja rõhutab tingimuslikkuse sätete ja nende jõustamise tähtsust; |
| --- | --- |

8.

on arvamusel, et nagu kirjeldati ülalmainitud ühisteatises uue lähenemisviisi kohta muutuvale naabrusele, on kaubandussuhetes idapartneritega õige kohaldada diferentseeritud käsitusviisi koos põhimõttega, mille kohaselt toetus oleneb tehtud edusammudest, tunnustades nende pingutusi, kes on teinud kõige rohkem edusamme ja kes motiveerivad teisi oma jõupingutusi suurendama; on seisukohal, et kaubandus peaks muutuseid hõlbustama ja rõhutab tingimuslikkuse sätete ja nende jõustamise tähtsust;

| 9. | on veendunud, et idapartnerite ja ELi majanduslikku integratsiooni ei saa tõhusalt teostada ilma poliitiliste ja sotsiaalsete reformideta, ilma kodanikuühiskonna osalemiseta otsustusprotsessis ning ilma idapartnerite omavahelise majandusliku integratsioonita; rõhutab, et nende riikide majanduslik integratsioon peaks olema avatud, mis võimaldaks sellest saadavaid hüvesid ära kasutada; avaldab sellega seoses kahetsust, et piirkondlikud külmutatud konfliktid on paljude aastate vältel kahjustanud piiriülese kaubanduse tõhusust ja arengut ning põhjustavad jätkuvalt mõnele idapartnerile tohutut majanduslikku kahju ja jätavad nad majanduslikku isolatsiooni; |
| --- | --- |

9.

on veendunud, et idapartnerite ja ELi majanduslikku integratsiooni ei saa tõhusalt teostada ilma poliitiliste ja sotsiaalsete reformideta, ilma kodanikuühiskonna osalemiseta otsustusprotsessis ning ilma idapartnerite omavahelise majandusliku integratsioonita; rõhutab, et nende riikide majanduslik integratsioon peaks olema avatud, mis võimaldaks sellest saadavaid hüvesid ära kasutada; avaldab sellega seoses kahetsust, et piirkondlikud külmutatud konfliktid on paljude aastate vältel kahjustanud piiriülese kaubanduse tõhusust ja arengut ning põhjustavad jätkuvalt mõnele idapartnerile tohutut majanduslikku kahju ja jätavad nad majanduslikku isolatsiooni;

| 10. | peab oluliseks, et EL pakub kõigile põhjalike ja laiaulatuslike vabakaubanduspiirkondade partneritele paindlikke võimalusi, milleks neil on Maailma Kaubandusorganisatsiooni eeskirjade kohaselt õigus; |
| --- | --- |

10.

peab oluliseks, et EL pakub kõigile põhjalike ja laiaulatuslike vabakaubanduspiirkondade partneritele paindlikke võimalusi, milleks neil on Maailma Kaubandusorganisatsiooni eeskirjade kohaselt õigus;

| 11. | juhib tähelepanu konfliktide ärahoidmise olulisusele majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse kaudu; |
| --- | --- |

11.

juhib tähelepanu konfliktide ärahoidmise olulisusele majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse kaudu;

| 12. | kutsub komisjoni üles andma eriliselt paindlikke võimalusi, millega edendatakse tärkavate tööstusharude ülesehitamist põhjalike ja laiaulatuslike vabakaubanduspiirkondade partnerriikides; |
| --- | --- |

12.

kutsub komisjoni üles andma eriliselt paindlikke võimalusi, millega edendatakse tärkavate tööstusharude ülesehitamist põhjalike ja laiaulatuslike vabakaubanduspiirkondade partnerriikides;

| 13. | kiidab heaks komisjoni ettepaneku mitmeaastase finantsraamistiku 2014–2020 kohta, milles soovitatakse suurendada Euroopa naabruspoliitika rahastamist 40 %; rõhutab oma seisukohta, et idapartnerid ei saa üksi kanda õigusaktide ühtlustamise ega vajalike institutsiooniliste ja struktuuriliste reformide kulusid ning et ELi finantstoetus, mis peaks täiendama nende enda reformipüüdlusi, aitab kaasa ka nende edusammudele; kutsub sellega seoses nõukogu üles suurendama rahastamist komisjoni soovitatud tasemele; |
| --- | --- |

13.

kiidab heaks komisjoni ettepaneku mitmeaastase finantsraamistiku 2014–2020 kohta, milles soovitatakse suurendada Euroopa naabruspoliitika rahastamist 40 %; rõhutab oma seisukohta, et idapartnerid ei saa üksi kanda õigusaktide ühtlustamise ega vajalike institutsiooniliste ja struktuuriliste reformide kulusid ning et ELi finantstoetus, mis peaks täiendama nende enda reformipüüdlusi, aitab kaasa ka nende edusammudele; kutsub sellega seoses nõukogu üles suurendama rahastamist komisjoni soovitatud tasemele;

| 14. | rõhutab ELi idapartnerluse riikide parlamentide tähtsust kaubandusalaste õigusaktide ühtlustamisel ELi acquis’ga, sest see on tulevaste vabakaubanduslepingute sõlmimise ja nõuetekohase rakendamise eeldus; palub ELil ja selle liikmesriikidel anda neile suuremat tehnilist abi ning kutsub eelkõige uusi ELi liikmesriike üles jagama nendega oma kogemusi ja häid tavasid, mis on kogunenud nende enda riiklike õigusaktide ja kaubandust käsitleva ühenduse õigustiku kooskõlastamisprotsessis; |
| --- | --- |

14.

rõhutab ELi idapartnerluse riikide parlamentide tähtsust kaubandusalaste õigusaktide ühtlustamisel ELi acquis’ga, sest see on tulevaste vabakaubanduslepingute sõlmimise ja nõuetekohase rakendamise eeldus; palub ELil ja selle liikmesriikidel anda neile suuremat tehnilist abi ning kutsub eelkõige uusi ELi liikmesriike üles jagama nendega oma kogemusi ja häid tavasid, mis on kogunenud nende enda riiklike õigusaktide ja kaubandust käsitleva ühenduse õigustiku kooskõlastamisprotsessis;

| 15. | väljendab heameelt Ukraina ja Moldova liitumise üle energiaühenduse asutamislepinguga, arvestades selle võimalikku tähtsat rolli ELi energiajulgeoleku eesmärkide saavutamisel ning nende riikide julgeolekule kaasa aitamisel; |
| --- | --- |

15.

väljendab heameelt Ukraina ja Moldova liitumise üle energiaühenduse asutamislepinguga, arvestades selle võimalikku tähtsat rolli ELi energiajulgeoleku eesmärkide saavutamisel ning nende riikide julgeolekule kaasa aitamisel;

| 16. | väljendab rahulolu kõigi idapartnerlust tugevdavate jõupingutuste üle, iseäranis komisjoni juhtalgatuste üle VKEde, sealhulgas idapartnerluse VKEde süsteemi, piirkondlike energiaturgude ja energiatõhususe kohta; |
| --- | --- |

16.

väljendab rahulolu kõigi idapartnerlust tugevdavate jõupingutuste üle, iseäranis komisjoni juhtalgatuste üle VKEde, sealhulgas idapartnerluse VKEde süsteemi, piirkondlike energiaturgude ja energiatõhususe kohta;

| 17. | palub komisjonil edasi arendada ELi Musta mere strateegiat kui ELi energiaalase välisstrateegia tähtsat osa, sest Musta mere geostrateegiline asukoht pakub olulist energiajulgeoleku ja energiavarustuse mitmekesistamise võimalust; |
| --- | --- |

17.

palub komisjonil edasi arendada ELi Musta mere strateegiat kui ELi energiaalase välisstrateegia tähtsat osa, sest Musta mere geostrateegiline asukoht pakub olulist energiajulgeoleku ja energiavarustuse mitmekesistamise võimalust;

| 18. | tunnustab Euronesti parlamentaarse assamblee ja eelkõige selle majandusliku integratsiooni, õigusaktide ühtlustamise ja ELi poliitikale lähenemise komisjoni ning energiajulgeoleku komisjoni tähtsust Euroopa Parlamendi liikmete ja ELi idapartnerluse riikide parlamentide liikmete aruteludes kaubandusküsimuste teemal; avaldab lootust, et Valgevene parlamendi liikmetele esitatud tingimused Euronesti parlamentaarse assambleega liitumiseks täidetakse lähitulevikus; |
| --- | --- |

18.

tunnustab Euronesti parlamentaarse assamblee ja eelkõige selle majandusliku integratsiooni, õigusaktide ühtlustamise ja ELi poliitikale lähenemise komisjoni ning energiajulgeoleku komisjoni tähtsust Euroopa Parlamendi liikmete ja ELi idapartnerluse riikide parlamentide liikmete aruteludes kaubandusküsimuste teemal; avaldab lootust, et Valgevene parlamendi liikmetele esitatud tingimused Euronesti parlamentaarse assambleega liitumiseks täidetakse lähitulevikus;

| 19. | rõhutab, et põhjalik ja laiaulatuslik vabakaubanduspiirkond ei ole idapartneritele antav abi, vaid kaubandustehing, mis toob vastastikust kasu ja vastastikuseid kohustusi mõlemale osapoolele; kahetseb, et Euroopa naabruspoliitika läbivaatamisel ei töötata ikka veel selle kallal, kuidas sellise kaubanduspoliitika arendamine võiks aidata kaasa ELi majandushuvidele, tuues suurt kasu ELi tarbijatele, ettevõtetele ja töötajatele; toonitab, et sellised piirkonnad ei too idapartneritele üksnes majanduslikku kasu, vaid võivad kiirendada samuti institutsioonilisi reforme, ajakohastamist ja arengut; |
| --- | --- |

19.

rõhutab, et põhjalik ja laiaulatuslik vabakaubanduspiirkond ei ole idapartneritele antav abi, vaid kaubandustehing, mis toob vastastikust kasu ja vastastikuseid kohustusi mõlemale osapoolele; kahetseb, et Euroopa naabruspoliitika läbivaatamisel ei töötata ikka veel selle kallal, kuidas sellise kaubanduspoliitika arendamine võiks aidata kaasa ELi majandushuvidele, tuues suurt kasu ELi tarbijatele, ettevõtetele ja töötajatele; toonitab, et sellised piirkonnad ei too idapartneritele üksnes majanduslikku kasu, vaid võivad kiirendada samuti institutsioonilisi reforme, ajakohastamist ja arengut;

| 20. | võtab teadmiseks, et 18. oktoobril 2011. aastal loodi suurema osa Sõltumatute Riikide Ühendusse kuuluvate riikide vahel vabakaubanduspiirkond, kuhu kuuluvad ELi idapartnerid, välja arvatud Gruusia ja esialgu Aserbaidžaan; usub, et vabakaubanduslepingute sõlmimine teiste riikidega ei peaks kahjustama põhjalikke ja laiaulatuslikke vabakaubanduslepinguid, mida idapartnerluse riigid ELiga sõlmivad, ja toonitab, et ELi jaoks on tähtis pakkuda idapartneritele atraktiivset ja mõistlikku alternatiivi; |
| --- | --- |

20.

võtab teadmiseks, et 18. oktoobril 2011. aastal loodi suurema osa Sõltumatute Riikide Ühendusse kuuluvate riikide vahel vabakaubanduspiirkond, kuhu kuuluvad ELi idapartnerid, välja arvatud Gruusia ja esialgu Aserbaidžaan; usub, et vabakaubanduslepingute sõlmimine teiste riikidega ei peaks kahjustama põhjalikke ja laiaulatuslikke vabakaubanduslepinguid, mida idapartnerluse riigid ELiga sõlmivad, ja toonitab, et ELi jaoks on tähtis pakkuda idapartneritele atraktiivset ja mõistlikku alternatiivi;

| 21. | nõuab, et ELi Venemaa-suunaline strateegia peaks võtma nõuetekohaselt arvesse Venemaa mõju idapartnerluse riikidele; märgib, et Venemaa on sõlminud tolliliidu Kasahstaniga ja ühe idapartneri, Valgevenega; kahetseb, et Venemaa võib olla kahjustanud kaubandusläbirääkimisi ELi ja mõne idapartneri, eelkõige Ukraina vahel, pakkudes neile alternatiivset lühiajalistel lahendustel põhinevat võimalust, näiteks madalamaid gaasihindu; arvab, et pikas perspektiivis osutuvad need alternatiivid idapartneritele kahjulikeks; |
| --- | --- |

21.

nõuab, et ELi Venemaa-suunaline strateegia peaks võtma nõuetekohaselt arvesse Venemaa mõju idapartnerluse riikidele; märgib, et Venemaa on sõlminud tolliliidu Kasahstaniga ja ühe idapartneri, Valgevenega; kahetseb, et Venemaa võib olla kahjustanud kaubandusläbirääkimisi ELi ja mõne idapartneri, eelkõige Ukraina vahel, pakkudes neile alternatiivset lühiajalistel lahendustel põhinevat võimalust, näiteks madalamaid gaasihindu; arvab, et pikas perspektiivis osutuvad need alternatiivid idapartneritele kahjulikeks;

| 22. | on kindel, et põhjalike ja laiaulatuslike vabakaubanduspiirkondade edu sõltub suurel määral institutsioonide väljaarendamisest ning lubaduste nõuetekohasest elluviimisest, mida saab tagada ainult avatud, läbipaistvas ja korruptsioonivabas ärikeskkonnas, mis on põhjalike ja laiaulatuslike vabakaubanduspiirkondade eduka rakendamise eeltingimus; |
| --- | --- |

22.

on kindel, et põhjalike ja laiaulatuslike vabakaubanduspiirkondade edu sõltub suurel määral institutsioonide väljaarendamisest ning lubaduste nõuetekohasest elluviimisest, mida saab tagada ainult avatud, läbipaistvas ja korruptsioonivabas ärikeskkonnas, mis on põhjalike ja laiaulatuslike vabakaubanduspiirkondade eduka rakendamise eeltingimus;

| 23. | märgib, et oma idanaabruse heaolu ja stabiilsus on ennekõike ELi huvides ning ELi ja selle idapartnerite stabiilsed ja etteaimatavad suhted suurendavad kahtlemata kaubandusmahtu mõlemas suunas; |
| --- | --- |

23.

märgib, et oma idanaabruse heaolu ja stabiilsus on ennekõike ELi huvides ning ELi ja selle idapartnerite stabiilsed ja etteaimatavad suhted suurendavad kahtlemata kaubandusmahtu mõlemas suunas;

| 24. | märgib samas, et EL on enamikule idapartnerluse riikidele peamine ekspordipartner; |
| --- | --- |

24.

märgib samas, et EL on enamikule idapartnerluse riikidele peamine ekspordipartner;

| 25. | märgib, et hoolimata sellest, et Gruusiat ja Moldovat on peamiste soovituste ehk põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduspiirkonna alaste läbirääkimiste algatamise tingimuste järgimisel saatnud piisav edu, peavad nad siiski veel tagama, et nad pühenduvad reformiprotsessile pikaajaliselt ning et läbirääkimiste ajal toimub järjepidev reformiprotsess; rõhutab, et mõlemad riigid peavad veel tegema suuri edusamme õigusreformis, eriti tehniliste kaubandustõkete, sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete, intellektuaalomandi õiguste ja konkurentsiõiguse valdkonnas; |
| --- | --- |

25.

märgib, et hoolimata sellest, et Gruusiat ja Moldovat on peamiste soovituste ehk põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduspiirkonna alaste läbirääkimiste algatamise tingimuste järgimisel saatnud piisav edu, peavad nad siiski veel tagama, et nad pühenduvad reformiprotsessile pikaajaliselt ning et läbirääkimiste ajal toimub järjepidev reformiprotsess; rõhutab, et mõlemad riigid peavad veel tegema suuri edusamme õigusreformis, eriti tehniliste kaubandustõkete, sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete, intellektuaalomandi õiguste ja konkurentsiõiguse valdkonnas;

| 26. | väljendab muret idapartnerite institutsioonilise suutlikkuse üle seoses põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduspiirkonna tegeliku elluviimisega; rõhutab, et sellise vabakaubanduspiirkonna alase lepingu sõlmimine ei taga iseenesest edu, välja arvatud juhul, kui sellega kaasnevad tõhusad konkurentsialased ja korruptsioonivastased meetmed ning nende tõhus rakendamine; |
| --- | --- |

26.

väljendab muret idapartnerite institutsioonilise suutlikkuse üle seoses põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduspiirkonna tegeliku elluviimisega; rõhutab, et sellise vabakaubanduspiirkonna alase lepingu sõlmimine ei taga iseenesest edu, välja arvatud juhul, kui sellega kaasnevad tõhusad konkurentsialased ja korruptsioonivastased meetmed ning nende tõhus rakendamine;

| 27. | märgib, et põhjalike ja laiaulatuslike vabakaubanduslepingute sõlmimisel tuleb kinni pidada rahvusvaheliselt tunnustatud tööstandarditest; juhib tähelepanu sellele, et Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni kinnitatud põhitööõiguste realiseerimine on oluline inimõiguste austusväljendus; |
| --- | --- |

27.

märgib, et põhjalike ja laiaulatuslike vabakaubanduslepingute sõlmimisel tuleb kinni pidada rahvusvaheliselt tunnustatud tööstandarditest; juhib tähelepanu sellele, et Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni kinnitatud põhitööõiguste realiseerimine on oluline inimõiguste austusväljendus;

| 28. | nõuab kõrgeid eesmärke seadvat lähenemisviisi ELi ja idapartnerluse riikide majanduste integreerimisele põhjalike ja laiaulatuslike vabakaubanduslepingute abil, hõlmates ka muid vaba ja õiglase kaubandusega seotud aspekte; soovitab, et kõik põhjalikud ja laiaulatuslikud vabakaubanduslepingud sisaldaksid siduvat peatükki keskkonnakaitset ja rahvusvahelisi töötajate õigusi käsitlevate sätetega; |
| --- | --- |

28.

nõuab kõrgeid eesmärke seadvat lähenemisviisi ELi ja idapartnerluse riikide majanduste integreerimisele põhjalike ja laiaulatuslike vabakaubanduslepingute abil, hõlmates ka muid vaba ja õiglase kaubandusega seotud aspekte; soovitab, et kõik põhjalikud ja laiaulatuslikud vabakaubanduslepingud sisaldaksid siduvat peatükki keskkonnakaitset ja rahvusvahelisi töötajate õigusi käsitlevate sätetega;

Armeenia

| 29. | kiidab Armeenia valitsust peamiste soovituste järgimiseks tehtud jõupingutuste suurendamise eest 2011. aastal, tänu millele alustati 2012. aasta veebruaris põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduspiirkonna alaseid läbirääkimisi; |
| --- | --- |

29.

kiidab Armeenia valitsust peamiste soovituste järgimiseks tehtud jõupingutuste suurendamise eest 2011. aastal, tänu millele alustati 2012. aasta veebruaris põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduspiirkonna alaseid läbirääkimisi;

| 30. | avaldab heameelt selle üle, et põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduspiirkonna alased läbirääkimised ELi ja Armeenia vahel käivitati 2012. aasta veebruaris ja need algasid 6. märtsil 2012. aastal; julgustab Armeeniat kasutama põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduslepingu potentsiaali riigi majanduse, ekspordivõimaluste ja ELi turule juurdepääsu edendamisel, vajalike reformide kiirendamisel ja üldiselt Armeenia standardite tõstmisel Euroopa tasemele; rõhutab, et tihedam majanduslik integratsioon ELiga peab aitama kaasa piirkonna poliitilise stabiilsuse ja julgeoleku tugevdamisele; loodab, et ELi ja Armeenia vahelise põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduslepingu sõlmimise läbirääkimised viiakse kiiresti lõpule; |
| --- | --- |

30.

avaldab heameelt selle üle, et põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduspiirkonna alased läbirääkimised ELi ja Armeenia vahel käivitati 2012. aasta veebruaris ja need algasid 6. märtsil 2012. aastal; julgustab Armeeniat kasutama põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduslepingu potentsiaali riigi majanduse, ekspordivõimaluste ja ELi turule juurdepääsu edendamisel, vajalike reformide kiirendamisel ja üldiselt Armeenia standardite tõstmisel Euroopa tasemele; rõhutab, et tihedam majanduslik integratsioon ELiga peab aitama kaasa piirkonna poliitilise stabiilsuse ja julgeoleku tugevdamisele; loodab, et ELi ja Armeenia vahelise põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduslepingu sõlmimise läbirääkimised viiakse kiiresti lõpule;

| 31. | tunneb heameelt põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduspiirkonna alaste läbirääkimiste alguse üle, mis loob võimalused kahe poole majandussuhete tugevdamiseks; peab hädavajalikuks jätkata reforme, mis on suunatud sellise stabiilse ja läbipaistva majandusliku keskkonna saavutamisele, mis oleks välisinvesteeringutele atraktiivne ning edendaks arengut ja töökohtade loomist; |
| --- | --- |

31.

tunneb heameelt põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduspiirkonna alaste läbirääkimiste alguse üle, mis loob võimalused kahe poole majandussuhete tugevdamiseks; peab hädavajalikuks jätkata reforme, mis on suunatud sellise stabiilse ja läbipaistva majandusliku keskkonna saavutamisele, mis oleks välisinvesteeringutele atraktiivne ning edendaks arengut ja töökohtade loomist;

| 32. | usub, et põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduslepingu sõlmimine ergutab Armeenia majandust muu hulgas ka konkurentsi suurendamise abil; |
| --- | --- |

32.

usub, et põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduslepingu sõlmimine ergutab Armeenia majandust muu hulgas ka konkurentsi suurendamise abil;

| 33. | avaldab kahetsust asjaolu üle, et Mägi-Karabahhi konflikt kajastub ikka veel Armeenia suletud piirides Aserbaidžaani ja Türgiga, sest see hoiab riiki juurdepääsuteede puudumise tõttu majanduslikus isolatsioonis; rõhutab, et muu hulgas on ka piiride avamine oluline tingimus välismaiste investeeringute ligitõmbamiseks; |
| --- | --- |

33.

avaldab kahetsust asjaolu üle, et Mägi-Karabahhi konflikt kajastub ikka veel Armeenia suletud piirides Aserbaidžaani ja Türgiga, sest see hoiab riiki juurdepääsuteede puudumise tõttu majanduslikus isolatsioonis; rõhutab, et muu hulgas on ka piiride avamine oluline tingimus välismaiste investeeringute ligitõmbamiseks;

| 34. | on mures märkide pärast, mis näitavad, et poliitika- ja äriringkondade vahel on jätkuvalt tihedad sidemed ning eksisteerivad suured tõkked ettevõtjate tegevusele, sh läbipaistmatu maksusüsteem ja investeeringute kaitse madal tase; möönab vajadust riigihangete ja konkurentsipoliitika tugeva institutsioonilise raamistiku järele, et sellega kaasneks tõhus jõustamismehhanism; |
| --- | --- |

34.

on mures märkide pärast, mis näitavad, et poliitika- ja äriringkondade vahel on jätkuvalt tihedad sidemed ning eksisteerivad suured tõkked ettevõtjate tegevusele, sh läbipaistmatu maksusüsteem ja investeeringute kaitse madal tase; möönab vajadust riigihangete ja konkurentsipoliitika tugeva institutsioonilise raamistiku järele, et sellega kaasneks tõhus jõustamismehhanism;

| 35. | tunneb heameelt Armeenia otsuse üle ühineda WTO mõnepoolse lepinguga riigihangete kohta 2011. aasta detsembris; on veendunud, et see samm aitab kaasa Armeenia kui usaldusväärse kaubanduspartneri mainele; |
| --- | --- |

35.

tunneb heameelt Armeenia otsuse üle ühineda WTO mõnepoolse lepinguga riigihangete kohta 2011. aasta detsembris; on veendunud, et see samm aitab kaasa Armeenia kui usaldusväärse kaubanduspartneri mainele;

| 36. | rõhutab, et põhjalik ja laiaulatuslik vabakaubandusleping peaks hõlmama Armeenia tõsist pühendumust reformida oma õigusakte vastavalt ELi standarditele ning tõhusaid korruptsioonivastaseid meetmeid; |
| --- | --- |

36.

rõhutab, et põhjalik ja laiaulatuslik vabakaubandusleping peaks hõlmama Armeenia tõsist pühendumust reformida oma õigusakte vastavalt ELi standarditele ning tõhusaid korruptsioonivastaseid meetmeid;

| 37. | soovitab samuti, et põhjalik ja laiaulatuslik vabakaubandusleping sisaldaks meetmeid, mille eesmärk on tugevdada konkurentsiõiguse rakendamist, võimaldades nii välisinvestoritel ja ettevõtjatel osaleda eelkõige Armeenia ehitus- ja energiatööstuses; |
| --- | --- |

37.

soovitab samuti, et põhjalik ja laiaulatuslik vabakaubandusleping sisaldaks meetmeid, mille eesmärk on tugevdada konkurentsiõiguse rakendamist, võimaldades nii välisinvestoritel ja ettevõtjatel osaleda eelkõige Armeenia ehitus- ja energiatööstuses;

| 38. | nõuab tungivalt, et Armeenia kiirendaks ELi sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete järgimise protsessi, mis võimaldaks Armeenia ekspordi mitmekesistamist, et see sisaldaks ka põllumajandustooteid; |
| --- | --- |

38.

nõuab tungivalt, et Armeenia kiirendaks ELi sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete järgimise protsessi, mis võimaldaks Armeenia ekspordi mitmekesistamist, et see sisaldaks ka põllumajandustooteid;

| 39. | usub, et Armeenia piiride avamise tulemusena vähenev sõltuvus Venemaa kaubanduslikust toetusest ja Venemaa valitsuse abist edendab Armeenia majanduskasvu; usub, et põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduslepingu sõlmimine ELiga oleks selles valdkonnas eriti kasulik; |
| --- | --- |

39.

usub, et Armeenia piiride avamise tulemusena vähenev sõltuvus Venemaa kaubanduslikust toetusest ja Venemaa valitsuse abist edendab Armeenia majanduskasvu; usub, et põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduslepingu sõlmimine ELiga oleks selles valdkonnas eriti kasulik;

Aserbaidžaan

| 40. | tunnustab Aserbaidžaani jõupingutusi ja saavutusi õigusaktide ühtlustamisel ELi acquis’ga; väljendab sellega seoses heameelt uue tolliseadustiku ja ehitusseadustiku hiljutise vastuvõtmise üle; |
| --- | --- |

40.

tunnustab Aserbaidžaani jõupingutusi ja saavutusi õigusaktide ühtlustamisel ELi acquis’ga; väljendab sellega seoses heameelt uue tolliseadustiku ja ehitusseadustiku hiljutise vastuvõtmise üle;

| 41. | rõhutab, et Aserbaidžaani ühinemine WTOga on põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduspiirkonna alaste läbirääkimiste alustamise põhieeldus ja viib seega ELi–Aserbaidžaani kaubandussuhted järgmisele tasemele; märgib, et Aserbaidžaani majanduse struktuur ei motiveeri riigi valitsust tugevalt WTO liikmeks püüdlema ega ELiga põhjalikku ja laiaulatuslikku vabakaubanduslepingut sõlmima; rõhutab siiski, et vabakaubanduspiirkonna kasu ei ole puhtalt majanduslik, vaid see võib suunata kohalikku majandust nii, et see ei toetu enam liialt energiaekspordile; nõuab seetõttu tungivalt, et Aserbaidžaani valitsus suurendaks jõupingutusi WTOga ühinemiseks; palub selleks ELil anda Aserbaidžaanile vajalikku abi; |
| --- | --- |

41.

rõhutab, et Aserbaidžaani ühinemine WTOga on põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduspiirkonna alaste läbirääkimiste alustamise põhieeldus ja viib seega ELi–Aserbaidžaani kaubandussuhted järgmisele tasemele; märgib, et Aserbaidžaani majanduse struktuur ei motiveeri riigi valitsust tugevalt WTO liikmeks püüdlema ega ELiga põhjalikku ja laiaulatuslikku vabakaubanduslepingut sõlmima; rõhutab siiski, et vabakaubanduspiirkonna kasu ei ole puhtalt majanduslik, vaid see võib suunata kohalikku majandust nii, et see ei toetu enam liialt energiaekspordile; nõuab seetõttu tungivalt, et Aserbaidžaani valitsus suurendaks jõupingutusi WTOga ühinemiseks; palub selleks ELil anda Aserbaidžaanile vajalikku abi;

| 42. | avaldab Aserbaidžaanile tunnustust selle viimaste aastate märkimisväärse majanduskasvu üle; märgib aga, et naftasektor annab 50 % Aserbaidžaani SKPst, 95 % riigi ekspordist ja 60 % selle eelarvetuludest ning see teeb Aserbaidžaani majanduse sõltuvaks naftahinna kõikumistest ja kõigist üleilmse nõudluse muutustest; palub sellega seoses Aserbaidžaani valitsusel kaaluda tõhusate ja püsivate meetmete võtmist, et riigi majandust mitmekesistada; |
| --- | --- |

42.

avaldab Aserbaidžaanile tunnustust selle viimaste aastate märkimisväärse majanduskasvu üle; märgib aga, et naftasektor annab 50 % Aserbaidžaani SKPst, 95 % riigi ekspordist ja 60 % selle eelarvetuludest ning see teeb Aserbaidžaani majanduse sõltuvaks naftahinna kõikumistest ja kõigist üleilmse nõudluse muutustest; palub sellega seoses Aserbaidžaani valitsusel kaaluda tõhusate ja püsivate meetmete võtmist, et riigi majandust mitmekesistada;

| 43. | tuletab meelde, et Aserbaidžaanil on konkurentsivõimelise põllumajandusliku tootmise edasiarendamise potentsiaal, ja soovitab Aserbaidžaani valitsusel seda valdkonda arvesse võtta kui võimalikku olulist sammu riigi majanduse ja Euroopa Liitu ning muudesse riikidesse eksporditava kauba mitmekesistamiseks, järgides liitu eksportimisel ELi sanitaar- ja fütosanitaarnõudeid; |
| --- | --- |

43.

tuletab meelde, et Aserbaidžaanil on konkurentsivõimelise põllumajandusliku tootmise edasiarendamise potentsiaal, ja soovitab Aserbaidžaani valitsusel seda valdkonda arvesse võtta kui võimalikku olulist sammu riigi majanduse ja Euroopa Liitu ning muudesse riikidesse eksporditava kauba mitmekesistamiseks, järgides liitu eksportimisel ELi sanitaar- ja fütosanitaarnõudeid;

| 44. | kutsub Aserbaidžaani valitsust üles sisuliselt osalema korruptsioonivastases võitluses ning võitluses sotsiaalse ebavõrdsusega, mis võib viia ühiskondliku rahulolematuseni, ja suurendama ettevõtjate juurdepääsu rahastamisele, muutes nii riigi majanduse konkurentsivõimelisemaks ja atraktiivseks välisinvesteeringutele; |
| --- | --- |

44.

kutsub Aserbaidžaani valitsust üles sisuliselt osalema korruptsioonivastases võitluses ning võitluses sotsiaalse ebavõrdsusega, mis võib viia ühiskondliku rahulolematuseni, ja suurendama ettevõtjate juurdepääsu rahastamisele, muutes nii riigi majanduse konkurentsivõimelisemaks ja atraktiivseks välisinvesteeringutele;

| 45. | toetab igati tulevase ELi–Aserbaidžaani assotsieerimislepingu kaubandusteemalise osa muutmist põhjalikuks ja laiaulatuslikuks vabakaubanduslepinguks siis, kui kõik tingimused on täidetud; |
| --- | --- |

45.

toetab igati tulevase ELi–Aserbaidžaani assotsieerimislepingu kaubandusteemalise osa muutmist põhjalikuks ja laiaulatuslikuks vabakaubanduslepinguks siis, kui kõik tingimused on täidetud;

Valgevene

| 46. | kahetseb, et oma vaieldamatule potentsiaalile vaatamata triivib Valgevene EList järjest kaugemale nii oma üldiste poliitiliste ja majanduslike standardite kui ka oma majandusmudeli poolest; |
| --- | --- |

46.

kahetseb, et oma vaieldamatule potentsiaalile vaatamata triivib Valgevene EList järjest kaugemale nii oma üldiste poliitiliste ja majanduslike standardite kui ka oma majandusmudeli poolest;

| 47. | rõhutab Valgevene strateegilise positsiooni tähtsust energia ja eelkõige ELi maagaasitarne transiitriigina; kutsub Valgevenet viivitamata ratifitseerima energiahartat ja seda nõuetekohaselt rakendama; |
| --- | --- |

47.

rõhutab Valgevene strateegilise positsiooni tähtsust energia ja eelkõige ELi maagaasitarne transiitriigina; kutsub Valgevenet viivitamata ratifitseerima energiahartat ja seda nõuetekohaselt rakendama;

| 48. | tuletab meelde, et EL on Venemaa järel Valgevene suuruselt teine kaubanduspartner; |
| --- | --- |

48.

tuletab meelde, et EL on Venemaa järel Valgevene suuruselt teine kaubanduspartner;

| 49. | rõhutab vajadust ELi abi suurendamise järele, et parandada haldusstruktuuride tulemuslikkust, eelkõige vajadust võidelda korruptsiooniga; |
| --- | --- |

49.

rõhutab vajadust ELi abi suurendamise järele, et parandada haldusstruktuuride tulemuslikkust, eelkõige vajadust võidelda korruptsiooniga;

| 50. | juhib tähelepanu raskustele Valgevene tegeliku majandusolukorra hindamisel, sest ametlik statistika varjab sõltumatute vaatlejate sõnul tegelikku olukorda, kus väidetavalt 20 % valgevenelastest elab allpool vaesuspiiri; |
| --- | --- |

50.

juhib tähelepanu raskustele Valgevene tegeliku majandusolukorra hindamisel, sest ametlik statistika varjab sõltumatute vaatlejate sõnul tegelikku olukorda, kus väidetavalt 20 % valgevenelastest elab allpool vaesuspiiri;

| 51. | märgib, et 80 % ettevõtjatest on riigi omandis ja erasektori arengut takistavad diskrimineerivad ja meelevaldsed meetmed, õigusaktide muudatused ja suured maksud, mis sunnivad erasektorit osaliselt varimajanduses tegutsema; |
| --- | --- |

51.

märgib, et 80 % ettevõtjatest on riigi omandis ja erasektori arengut takistavad diskrimineerivad ja meelevaldsed meetmed, õigusaktide muudatused ja suured maksud, mis sunnivad erasektorit osaliselt varimajanduses tegutsema;

| 52. | tuletab meelde, et Valgevene ebasoodsa poliitilise ja majandusliku keskkonna tõttu külmutasid Rahvusvaheline Valuutafond ja Maailmapank 1996. aastal laenud Valgevenele ning EL tegi sama 1997. aastal; märgib, et see kõik heidutas ja heidutab praegugi välisinvestoreid, kusjuures välismaised otseinvesteeringud moodustavad nüüdseks riigi SKPst ainult 1 %; |
| --- | --- |

52.

tuletab meelde, et Valgevene ebasoodsa poliitilise ja majandusliku keskkonna tõttu külmutasid Rahvusvaheline Valuutafond ja Maailmapank 1996. aastal laenud Valgevenele ning EL tegi sama 1997. aastal; märgib, et see kõik heidutas ja heidutab praegugi välisinvestoreid, kusjuures välismaised otseinvesteeringud moodustavad nüüdseks riigi SKPst ainult 1 %;

| 53. | usub, et EL peaks aitama tugevdada Valgevene kodanikuühiskonda, suunates ELi vahendid ümber sellele eesmärgile; |
| --- | --- |

53.

usub, et EL peaks aitama tugevdada Valgevene kodanikuühiskonda, suunates ELi vahendid ümber sellele eesmärgile;

| 54. | on veendunud, et toimiva, läbipaistva ja avatud turumajanduse ülesehitamise alustamiseks on vaja ellu viia põhjalikud institutsioonilised ja struktuurilised reformid; |
| --- | --- |

54.

on veendunud, et toimiva, läbipaistva ja avatud turumajanduse ülesehitamise alustamiseks on vaja ellu viia põhjalikud institutsioonilised ja struktuurilised reformid;

| 55. | märgib, et ELiga mis tahes vabakaubanduslepingu läbirääkimiste alustamise eeltingimuseks on riigi ühinemine WTOga; kutsub seetõttu Valgevenet üles osalema sisuliselt WTOga ühinemise protsessis; juhib tähelepanu asjaolule, et Valgevene, mis on tolliliidus koos Venemaa ja Kasahstaniga, võiks õppida Venemaa WTOga ühinemise protsessi kogemustest; |
| --- | --- |

55.

märgib, et ELiga mis tahes vabakaubanduslepingu läbirääkimiste alustamise eeltingimuseks on riigi ühinemine WTOga; kutsub seetõttu Valgevenet üles osalema sisuliselt WTOga ühinemise protsessis; juhib tähelepanu asjaolule, et Valgevene, mis on tolliliidus koos Venemaa ja Kasahstaniga, võiks õppida Venemaa WTOga ühinemise protsessi kogemustest;

| 56. | on veendunud, et EL peaks tegema kõik võimaliku, et kaasata Valgevene tegelikku poliitilisse ja majanduslikku dialoogi ning pakkuma stiimuleid vältimatute ja Valgevene kodanike jaoks äärmiselt oluliste reformide elluviimiseks; märgib sellega seoses ELi Valgevene suhtes kehtivaid sihtotstarbelisi piiravaid majanduslikke meetmeid; on seisukohal, et EL peaks jätkuvalt võtma sihtotstarbelisi individuaalseid piiravaid meetmeid, jätkates samas kodanikuühiskonna ja ettevõtjate toetamist, et lisaks majandustingimuste parandamisele edendada õigusriiki, läbipaistvust ja võitlust korruptsiooniga; |
| --- | --- |

56.

on veendunud, et EL peaks tegema kõik võimaliku, et kaasata Valgevene tegelikku poliitilisse ja majanduslikku dialoogi ning pakkuma stiimuleid vältimatute ja Valgevene kodanike jaoks äärmiselt oluliste reformide elluviimiseks; märgib sellega seoses ELi Valgevene suhtes kehtivaid sihtotstarbelisi piiravaid majanduslikke meetmeid; on seisukohal, et EL peaks jätkuvalt võtma sihtotstarbelisi individuaalseid piiravaid meetmeid, jätkates samas kodanikuühiskonna ja ettevõtjate toetamist, et lisaks majandustingimuste parandamisele edendada õigusriiki, läbipaistvust ja võitlust korruptsiooniga;

Gruusia

| 57. | juhib tähelepanu asjaolule, et Maailmapanga hinnangu kohaselt on Gruusia maailma üks kiiremini uuenevaid majandusi ja Maailmapank asetas riigi äritegevuseks parimate riikide edetabelis 16. kohale; |
| --- | --- |

57.

juhib tähelepanu asjaolule, et Maailmapanga hinnangu kohaselt on Gruusia maailma üks kiiremini uuenevaid majandusi ja Maailmapank asetas riigi äritegevuseks parimate riikide edetabelis 16. kohale;

| 58. | tunnustab Gruusiat 2008. aasta sõjale järgnenud ülesehitustöö ning uute turgude avamise eest; |
| --- | --- |

58.

tunnustab Gruusiat 2008. aasta sõjale järgnenud ülesehitustöö ning uute turgude avamise eest;

| 59. | tunnustab asjaolu, et Gruusia valitsus püüab tugevdada intellektuaalomandi õiguste kaitset, aga märgib, et kõigi riikide võrdluses esineb Gruusias väidetavalt endiselt kõige rohkem piraattarkvara; kutsub sellega seoses Gruusia valitsust üles töötama välja õigusakte intellektuaalomandi õiguste kehtestamiseks, võttes siiski nõuetekohaselt arvesse inimõigusi ja proportsionaalsust; |
| --- | --- |

59.

tunnustab asjaolu, et Gruusia valitsus püüab tugevdada intellektuaalomandi õiguste kaitset, aga märgib, et kõigi riikide võrdluses esineb Gruusias väidetavalt endiselt kõige rohkem piraattarkvara; kutsub sellega seoses Gruusia valitsust üles töötama välja õigusakte intellektuaalomandi õiguste kehtestamiseks, võttes siiski nõuetekohaselt arvesse inimõigusi ja proportsionaalsust;

| 60. | võtab arvesse, et Gruusias on näha märkimisväärset majanduskasvu ja investeerimismäärasid ning rõhutab, et põhjalik ja laiaulatuslik vabakaubanduspiirkond oleks veel üks tegur, mis toetaks laiapõhjalist majanduskasvu ja tõmbaks ligi välisinvesteeringuid; |
| --- | --- |

60.

võtab arvesse, et Gruusias on näha märkimisväärset majanduskasvu ja investeerimismäärasid ning rõhutab, et põhjalik ja laiaulatuslik vabakaubanduspiirkond oleks veel üks tegur, mis toetaks laiapõhjalist majanduskasvu ja tõmbaks ligi välisinvesteeringuid;

| 61. | julgustab Gruusiat täiustama oma õigusakte, parandama oma institutsioonide tõhusust ja tagama oma toodete kõrged kvaliteedikontrolli standardid, et vastata Euroopa Komisjoni kehtestatud nõuetele; |
| --- | --- |

61.

julgustab Gruusiat täiustama oma õigusakte, parandama oma institutsioonide tõhusust ja tagama oma toodete kõrged kvaliteedikontrolli standardid, et vastata Euroopa Komisjoni kehtestatud nõuetele;

| 62. | toetab Gruusia uut hankesüsteemi, mis võimaldab korraldada elektroonilisi enampakkumisi igat tüüpi lepingute puhul, olenemata nende suurusest või laadist; märgib, et Gruusia peaks olema selles valdkonnas ELi liikmesriikidele eeskujuks; |
| --- | --- |

62.

toetab Gruusia uut hankesüsteemi, mis võimaldab korraldada elektroonilisi enampakkumisi igat tüüpi lepingute puhul, olenemata nende suurusest või laadist; märgib, et Gruusia peaks olema selles valdkonnas ELi liikmesriikidele eeskujuks;

| 63. | palub Gruusial tagada, et pärast põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduspiirkonna alaste läbirääkimiste lõppu vastavad kaubandussoodustuste nõuetele üksnes nendest piirkondadest pärinevad tooted, mis tunnustavad ametlikult enda kuulumist Gruusia riigi koosseisu; |
| --- | --- |

63.

palub Gruusial tagada, et pärast põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduspiirkonna alaste läbirääkimiste lõppu vastavad kaubandussoodustuste nõuetele üksnes nendest piirkondadest pärinevad tooted, mis tunnustavad ametlikult enda kuulumist Gruusia riigi koosseisu;

Moldova

| 64. | tunnistab rahuloluga, et Moldova on vaatamata oma majanduse nõrkusele viimastel aastatel läbi teinud väljapaistva reformiprotsessi ja riik on suurel määral parandanud oma majandusnäitajaid; toonitab sellega seoses Rahvusvahelise Valuutafondi antud rahalise abi ja ELi antud makromajandusliku abi hädavajalikkust; |
| --- | --- |

64.

tunnistab rahuloluga, et Moldova on vaatamata oma majanduse nõrkusele viimastel aastatel läbi teinud väljapaistva reformiprotsessi ja riik on suurel määral parandanud oma majandusnäitajaid; toonitab sellega seoses Rahvusvahelise Valuutafondi antud rahalise abi ja ELi antud makromajandusliku abi hädavajalikkust;

| 65. | on arvamusel, et tulevast põhjalikku ja laiaulatuslikku vabakaubanduspiirkonda tuleks kohaldada kogu Moldova territooriumile, mis tunnustab ametlikult enda kuulumist Moldova riigi koosseisu; |
| --- | --- |

65.

on arvamusel, et tulevast põhjalikku ja laiaulatuslikku vabakaubanduspiirkonda tuleks kohaldada kogu Moldova territooriumile, mis tunnustab ametlikult enda kuulumist Moldova riigi koosseisu;

| 66. | märgib, et praegu tuleb Moldova eksport enamasti põllumajandusest ning sellele on ELi turul tihe konkurents ja ranged nõuded; on seisukohal, et põhjalik ja laiaulatuslik vabakaubanduspiirkond peaks aitama Moldova eksporti mitmekesistada ja riiki konkurentsivõimelisemaks muuta ning võimaldaks Moldoval tõmmata ligi välisinvesteeringuid, et teha lõpp oma sõltuvusele rahaülekannetest ja minna üle konkurentsivõimelisel ekspordil põhinevale majandusele; |
| --- | --- |

66.

märgib, et praegu tuleb Moldova eksport enamasti põllumajandusest ning sellele on ELi turul tihe konkurents ja ranged nõuded; on seisukohal, et põhjalik ja laiaulatuslik vabakaubanduspiirkond peaks aitama Moldova eksporti mitmekesistada ja riiki konkurentsivõimelisemaks muuta ning võimaldaks Moldoval tõmmata ligi välisinvesteeringuid, et teha lõpp oma sõltuvusele rahaülekannetest ja minna üle konkurentsivõimelisel ekspordil põhinevale majandusele;

| 67. | rõhutab, et on oluline, et Moldova jätkaks oma infrastruktuuri ning tehniliste eeskirjade, standardimise, vastavuse tõendamise, katsete, turujärelevalve ja metroloogia süsteemide ühtlustamist ELi vastavate süsteemidega; |
| --- | --- |

67.

rõhutab, et on oluline, et Moldova jätkaks oma infrastruktuuri ning tehniliste eeskirjade, standardimise, vastavuse tõendamise, katsete, turujärelevalve ja metroloogia süsteemide ühtlustamist ELi vastavate süsteemidega;

| 68. | märgib, et teenuste ja investeeringute kaitse valdkonnas on veel vaja teha suuri edusamme; |
| --- | --- |

68.

märgib, et teenuste ja investeeringute kaitse valdkonnas on veel vaja teha suuri edusamme;

| 69. | kutsub ELi ametivõime üles osalema rohkem rahumeelse lahenduse väljatöötamisel Moldova territoriaalse taasintegreerimise probleemidele; |
| --- | --- |

69.

kutsub ELi ametivõime üles osalema rohkem rahumeelse lahenduse väljatöötamisel Moldova territoriaalse taasintegreerimise probleemidele;

Ukraina

| 70. | väljendab heameelt ELi ja Ukraina vahelise põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduslepingu sõlmimise üle, arvestades, et see on esimene vabakaubandusleping ELi ja ühe idapartneri vahel; on arvamusel, et antud teedrajav leping ja selle sõlmimiseks peetud läbirääkimistest saadud kogemused on kahtlemata kasulik eeskuju tulevastes DCFTA läbirääkimistes; |
| --- | --- |

70.

väljendab heameelt ELi ja Ukraina vahelise põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduslepingu sõlmimise üle, arvestades, et see on esimene vabakaubandusleping ELi ja ühe idapartneri vahel; on arvamusel, et antud teedrajav leping ja selle sõlmimiseks peetud läbirääkimistest saadud kogemused on kahtlemata kasulik eeskuju tulevastes DCFTA läbirääkimistes;

| 71. | märgib, et Ukraina on ELi suurim idapartner ja et põhjalik ja laiaulatuslik vabakaubandusleping avab ELile uue 46 miljoni tarbijaga turu; on arvamusel, et ELi suurim kasu selle vabakaubanduslepingu rakendamisest tuleneb Ukraina stabiilsemast ja etteaimatavamast kaubandus- ja investeerimiskorrast; |
| --- | --- |

71.

märgib, et Ukraina on ELi suurim idapartner ja et põhjalik ja laiaulatuslik vabakaubandusleping avab ELile uue 46 miljoni tarbijaga turu; on arvamusel, et ELi suurim kasu selle vabakaubanduslepingu rakendamisest tuleneb Ukraina stabiilsemast ja etteaimatavamast kaubandus- ja investeerimiskorrast;

| 72. | kiidab heaks Ukraina ametivõimude jõupingutused keskenduda sotsiaalse ja geograafilise ebavõrdsuse kaotamisele, eeskätt pealinna ja regioonide vahel; |
| --- | --- |

72.

kiidab heaks Ukraina ametivõimude jõupingutused keskenduda sotsiaalse ja geograafilise ebavõrdsuse kaotamisele, eeskätt pealinna ja regioonide vahel;

| 73. | avaldab kahetsust viivituste pärast assotsieerimislepingule allakirjutamisel, sest see leping on põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduspiirkonna jõustumise eeltingimuseks; avaldab lootust, et allakirjutamist takistavad küsimused lahendatakse peagi; |
| --- | --- |

73.

avaldab kahetsust viivituste pärast assotsieerimislepingule allakirjutamisel, sest see leping on põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduspiirkonna jõustumise eeltingimuseks; avaldab lootust, et allakirjutamist takistavad küsimused lahendatakse peagi;

| 74. | võtab teadmiseks, et komisjon välistas võimaluse kohaldada ajutiselt põhjalikku ja laiaulatuslikku vabakaubanduspiirkonda enne assotsieerimislepingu sõlmimist ja enne Euroopa Parlamendilt nõusoleku saamist; juhib tähelepanu, et nii assotsieerimislepingu kui põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduslepingu rakendamine toob kaasa struktuuri- ja poliitilisi reforme, ning soovib seetõttu mõlema kiiret rakendamist; |
| --- | --- |

74.

võtab teadmiseks, et komisjon välistas võimaluse kohaldada ajutiselt põhjalikku ja laiaulatuslikku vabakaubanduspiirkonda enne assotsieerimislepingu sõlmimist ja enne Euroopa Parlamendilt nõusoleku saamist; juhib tähelepanu, et nii assotsieerimislepingu kui põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduslepingu rakendamine toob kaasa struktuuri- ja poliitilisi reforme, ning soovib seetõttu mõlema kiiret rakendamist;

| 75. | tunnistab, et Euroopa struktuuridesse integreerituse poolest on Ukraina teinud mõningaid edusamme ning hakanud ka järk-järgult kohandama oma õigussüsteemi ELi õigussüsteemiga ja rahvusvaheliste standarditega ning on teinud suuri edusamme OECD standardite ja normide vastuvõtmisel; märgib sellest hoolimata, et Ukraina ettevõtluskeskkond paigutatakse Maailmapanga aruandes „Doing Business” alles 152. kohale, kusjuures piiriülese kaubanduse probleemid süvenevad; |
| --- | --- |

75.

tunnistab, et Euroopa struktuuridesse integreerituse poolest on Ukraina teinud mõningaid edusamme ning hakanud ka järk-järgult kohandama oma õigussüsteemi ELi õigussüsteemiga ja rahvusvaheliste standarditega ning on teinud suuri edusamme OECD standardite ja normide vastuvõtmisel; märgib sellest hoolimata, et Ukraina ettevõtluskeskkond paigutatakse Maailmapanga aruandes „Doing Business” alles 152. kohale, kusjuures piiriülese kaubanduse probleemid süvenevad;

| 76. | rõhutab, et põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduslepingu tulemuslik rakendamine sõltub suurel määral poliitilisest tahtest ja haldussuutlikkusest kõiki selle sätteid õigeaegselt ja täpselt rakendada; mõistab, et see on Ukraina jaoks tõsine proovikivi, kuna minevikus ei ole Ukraina majanduse ja riigikorra reformimine alati edukas olnud ning riigil tuleb endiselt kõvasti pingutada, et tulla toime kõigi oma kohustustega WTOga ühinemise protsessi raames ja kohustustega Maailmapanga ja Rahvusvahelise Valuutafondi ees; |
| --- | --- |

76.

rõhutab, et põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduslepingu tulemuslik rakendamine sõltub suurel määral poliitilisest tahtest ja haldussuutlikkusest kõiki selle sätteid õigeaegselt ja täpselt rakendada; mõistab, et see on Ukraina jaoks tõsine proovikivi, kuna minevikus ei ole Ukraina majanduse ja riigikorra reformimine alati edukas olnud ning riigil tuleb endiselt kõvasti pingutada, et tulla toime kõigi oma kohustustega WTOga ühinemise protsessi raames ja kohustustega Maailmapanga ja Rahvusvahelise Valuutafondi ees;

| 77. | kordab, et põhjalikke majanduslikke, poliitilisi ja institutsioonilisi reforme – koos kodanikuühiskonna organisatsioonide ja võrgustike ulatusliku ja pideva osalusega – tuleb kiirendada ning neid ellu viia terviklikumalt ja järjepidevamalt, et tagada põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduslepingu nõuetekohane rakendamine ja saada sellest loodetud kasu; eelkõige nõuab majandusreformide jätkumist põllumajandus-, energia- ja transpordisektoris; |
| --- | --- |

77.

kordab, et põhjalikke majanduslikke, poliitilisi ja institutsioonilisi reforme – koos kodanikuühiskonna organisatsioonide ja võrgustike ulatusliku ja pideva osalusega – tuleb kiirendada ning neid ellu viia terviklikumalt ja järjepidevamalt, et tagada põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduslepingu nõuetekohane rakendamine ja saada sellest loodetud kasu; eelkõige nõuab majandusreformide jätkumist põllumajandus-, energia- ja transpordisektoris;

| 78. | on mures Ukraina ettevõtlus- ja investeerimiskeskkonna halbade näitajate pärast, mis tulenevad mitmest institutsioonilisest ja süsteemsest puudusest, nagu turuletuleku tõkked, haldusload, halduskontrollide liigne hulk, läbipaistmatud maksu- ja tollisüsteemid ning halb haldustava, ebastabiilne ja läbipaistmatu õigussüsteem ja selle kehv toimimine, nõrk ja korrumpeerunud avalik haldus ja kohtuvõim, lepingute kesine jõustamine ja omandiõiguste ebapiisav kaitse, infrastruktuuri vähene areng ja monopoliseerimine; nõuab tungivalt, et Ukraina valitsus kiirendaks reformiprotsessi, et kõrvaldada mainitud takistused vabale ja õiglasele ettevõtlusele ja kaubandusele; |
| --- | --- |

78.

on mures Ukraina ettevõtlus- ja investeerimiskeskkonna halbade näitajate pärast, mis tulenevad mitmest institutsioonilisest ja süsteemsest puudusest, nagu turuletuleku tõkked, haldusload, halduskontrollide liigne hulk, läbipaistmatud maksu- ja tollisüsteemid ning halb haldustava, ebastabiilne ja läbipaistmatu õigussüsteem ja selle kehv toimimine, nõrk ja korrumpeerunud avalik haldus ja kohtuvõim, lepingute kesine jõustamine ja omandiõiguste ebapiisav kaitse, infrastruktuuri vähene areng ja monopoliseerimine; nõuab tungivalt, et Ukraina valitsus kiirendaks reformiprotsessi, et kõrvaldada mainitud takistused vabale ja õiglasele ettevõtlusele ja kaubandusele;

| 79. | kutsub Ukraina valitsust üles lahendama tulemuslikumalt ettevõtlussektori probleeme, milleks on eelkõige juurdepääs laenudele ja maale, hüpoteegid, sooduslaenud väikestele arenevatele põllumajandusettevõtjatele, lihtsustatud ja läbipaistvam maksukogumissüsteem, käibemaksu tagastamine eksportijatele, tollivormistusteenused ja heakskiitmise kord impordi puhul, VKEde sektori edendamine ning õiguskaitse parandamine materiaalse vara ja intellektuaalomandi kaitse valdkonnas, kuna kõigil neil teguritel on vahetu ja otsene mõju ELiga sõlmitud kaubandussuhete kvantiteedile ja kvaliteedile ning ELi otseste välisinvesteeringute sissevoolule Ukrainasse; |
| --- | --- |

79.

kutsub Ukraina valitsust üles lahendama tulemuslikumalt ettevõtlussektori probleeme, milleks on eelkõige juurdepääs laenudele ja maale, hüpoteegid, sooduslaenud väikestele arenevatele põllumajandusettevõtjatele, lihtsustatud ja läbipaistvam maksukogumissüsteem, käibemaksu tagastamine eksportijatele, tollivormistusteenused ja heakskiitmise kord impordi puhul, VKEde sektori edendamine ning õiguskaitse parandamine materiaalse vara ja intellektuaalomandi kaitse valdkonnas, kuna kõigil neil teguritel on vahetu ja otsene mõju ELiga sõlmitud kaubandussuhete kvantiteedile ja kvaliteedile ning ELi otseste välisinvesteeringute sissevoolule Ukrainasse;

| 80. | kutsub Ukrainat üles kohandama oma riigisiseseid õigusakte, et aidata kaasa vabale ja segamatule gaasitransiidile ELi liikmesriikidesse; märgib, et see protsess peaks hõlmama gaasisektori restruktureerimist ning energiainfrastruktuuride õiglast reguleerimist, et luua võrdsed tingimused välismaistele tarnijatele, välismaistele tarbijatele ja kohalikule energianõudlusele; nõuab ELi ja Ukraina vahelist tõhustatud koostööd energiasektoris, Ukraina energiasektori integreerimist ELi energiasfääri ning ühiste ajakohastamis- ja arenguprojektide algatamist energiainfrastruktuuri valdkonnas; kutsub valitsust üles rakendama kolmandat energiapaketti; |
| --- | --- |

80.

kutsub Ukrainat üles kohandama oma riigisiseseid õigusakte, et aidata kaasa vabale ja segamatule gaasitransiidile ELi liikmesriikidesse; märgib, et see protsess peaks hõlmama gaasisektori restruktureerimist ning energiainfrastruktuuride õiglast reguleerimist, et luua võrdsed tingimused välismaistele tarnijatele, välismaistele tarbijatele ja kohalikule energianõudlusele; nõuab ELi ja Ukraina vahelist tõhustatud koostööd energiasektoris, Ukraina energiasektori integreerimist ELi energiasfääri ning ühiste ajakohastamis- ja arenguprojektide algatamist energiainfrastruktuuri valdkonnas; kutsub valitsust üles rakendama kolmandat energiapaketti;

| 81. | avaldab lootust, et Ukrainal on piisavalt poliitilist tahet ja julgust, et luua poliitilised ja seadusandlikud tingimused põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduslepingu täielikuks ja õigeaegseks rakendamiseks, mis oleks selle elanikkonnale äärmiselt kasulik; |
| --- | --- |

81.

avaldab lootust, et Ukrainal on piisavalt poliitilist tahet ja julgust, et luua poliitilised ja seadusandlikud tingimused põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduslepingu täielikuks ja õigeaegseks rakendamiseks, mis oleks selle elanikkonnale äärmiselt kasulik;

| 82. | kutsub ELi ametivõime üles toetama rohkem Ukraina haldusstruktuuride tulemuslikumaks muutmist ja ELi standardite edendamist valitsemistava valdkonnas; |
| --- | --- |

82.

kutsub ELi ametivõime üles toetama rohkem Ukraina haldusstruktuuride tulemuslikumaks muutmist ja ELi standardite edendamist valitsemistava valdkonnas;

*

* *

| 83. | palub nõukogul, komisjonil ja Euroopa välisteenistusel võtta ülaltoodud kaalutlusi ja soovitusi asjakohaselt arvesse Armeenia, Aserbaidžaani, Gruusia, Moldova ja Ukrainaga sõlmitavate assotsieerimislepingute kaubandust käsitlevate osade rakendamisel ning ELi kaubandussuhete edendamisel Valgevenega; |
| --- | --- |

83.

palub nõukogul, komisjonil ja Euroopa välisteenistusel võtta ülaltoodud kaalutlusi ja soovitusi asjakohaselt arvesse Armeenia, Aserbaidžaani, Gruusia, Moldova ja Ukrainaga sõlmitavate assotsieerimislepingute kaubandust käsitlevate osade rakendamisel ning ELi kaubandussuhete edendamisel Valgevenega;

| 84. | palub komisjonil anda regulaarselt ja põhjalikult Euroopa Parlamendile aru läbirääkimiste käigust ning iga põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduslepingu jõustumise järgsest rakendamise käigust; |
| --- | --- |

84.

palub komisjonil anda regulaarselt ja põhjalikult Euroopa Parlamendile aru läbirääkimiste käigust ning iga põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduslepingu jõustumise järgsest rakendamise käigust;

| 85. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile, Euroopa välisteenistusele ning liikmesriikide ja idapartnerluse riikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

85.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile, Euroopa välisteenistusele ning liikmesriikide ja idapartnerluse riikide valitsustele ja parlamentidele.

---

Kolmapäev, 4. juuli 2012

| 29.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 349/48 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 349/48

---

Kolmapäev, 4. juuli 20122013. aasta eelarve - volitus kolmepoolseks kohtumiseks

P7_TA(2012)0289

Euroopa Parlamendi 4. juuli 2012. aasta resolutsioon volituse kohta 2013. aasta eelarveprojekti käsitlevaks kolmepoolseks kohtumiseks (2012/2016(BUD))

2013/C 349 E/06

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse 25. aprillil 2012. aastal komisjoni poolt vastu võetud 2013. aasta eelarveprojekti (COM(2012)0300), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 25. aprillil 2012. aastal komisjoni poolt vastu võetud 2013. aasta eelarveprojekti (COM(2012)0300),

| — | võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, Nõukogu ja Komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, Nõukogu ja Komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 314, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 314,

| — | võttes arvesse oma 14. märtsi 2012. aasta resolutsiooni üldsuuniste kohta 2013. aasta eelarve koostamiseks (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. märtsi 2012. aasta resolutsiooni üldsuuniste kohta 2013. aasta eelarve koostamiseks (2),

| — | võttes arvesse nõukogu 21. veebruari 2012. aasta järeldusi 2013. aasta eelarvesuuniste kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 21. veebruari 2012. aasta järeldusi 2013. aasta eelarvesuuniste kohta,

| — | võttes arvesse 30. mail 2012. aastal toimunud institutsioonidevahelise maksete alase kohtumise järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 30. mail 2012. aastal toimunud institutsioonidevahelise maksete alase kohtumise järeldusi,

| — | võttes arvesse kodukorra II osa 7. peatükki, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra II osa 7. peatükki,

| — | võttes arvesse kalanduskomisjoni kirja; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kalanduskomisjoni kirja;

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit ning väliskomisjoni, arengukomisjoni, rahvusvahelise kaubanduse komisjoni, eelarvekontrollikomisjoni, tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni, tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni, regionaalarengukomisjoni, põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni, kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni, põhiseaduskomisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi (A7-0215/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit ning väliskomisjoni, arengukomisjoni, rahvusvahelise kaubanduse komisjoni, eelarvekontrollikomisjoni, tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni, tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni, regionaalarengukomisjoni, põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni, kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni, põhiseaduskomisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi (A7-0215/2012),

2013. aasta eelarveprojekti üldine hinnang

| 1. | tuletab meelde, et Euroopa Parlament seadis oma 14. märtsi 2012. aasta resolutsioonis keskseks prioriteediks majanduskasvu ja töökohtade loomise edendamise, mis on kooskõlas strateegiaga „Euroopa 2020”, nõudes eelkõige rahaliste vahendite suunamist poliitikavaldkondadele ja programmidele, mis on osutunud asjaomaste eesmärkide saavutamisel olulisteks, eelkõige VKEde ja noorte toetuseks; tunneb heameelt selle üle, et komisjoni 2013. aasta eelarveprojektis valitseb sama suundumus, pidades silmas kindlaksmääratud prioriteete, mida kavatsetakse toetada; |
| --- | --- |

1.

tuletab meelde, et Euroopa Parlament seadis oma 14. märtsi 2012. aasta resolutsioonis keskseks prioriteediks majanduskasvu ja töökohtade loomise edendamise, mis on kooskõlas strateegiaga „Euroopa 2020”, nõudes eelkõige rahaliste vahendite suunamist poliitikavaldkondadele ja programmidele, mis on osutunud asjaomaste eesmärkide saavutamisel olulisteks, eelkõige VKEde ja noorte toetuseks; tunneb heameelt selle üle, et komisjoni 2013. aasta eelarveprojektis valitseb sama suundumus, pidades silmas kindlaksmääratud prioriteete, mida kavatsetakse toetada;

| 2. | tunnistab liikmesriikide tasandil püsivalt esinevaid majanduslikke ja eelarvelisi piiranguid, samuti eelarve konsolideerimise vajadust; kordab siiski oma veendumust, et ELi eelarve puhul on tegemist ühise ja tõhusa investeerimis- ja solidaarsusvahendiga, mida on eriti praegu vaja selleks, et hoogustada majanduskasvu, konkurentsivõimet ja töökohtade loomist 27 liikmesriigis; rõhutab, et hoolimata ELi eelarve piiratud suurusest, mis ei ületa 2 % liidu avaliku sektori kogukuludest, on ELi eelarvel olnud reaalne mõju majandusele ja see on seni liikmesriikide majanduse taastamise poliitikat edukalt täiendanud; |
| --- | --- |

2.

tunnistab liikmesriikide tasandil püsivalt esinevaid majanduslikke ja eelarvelisi piiranguid, samuti eelarve konsolideerimise vajadust; kordab siiski oma veendumust, et ELi eelarve puhul on tegemist ühise ja tõhusa investeerimis- ja solidaarsusvahendiga, mida on eriti praegu vaja selleks, et hoogustada majanduskasvu, konkurentsivõimet ja töökohtade loomist 27 liikmesriigis; rõhutab, et hoolimata ELi eelarve piiratud suurusest, mis ei ületa 2 % liidu avaliku sektori kogukuludest, on ELi eelarvel olnud reaalne mõju majandusele ja see on seni liikmesriikide majanduse taastamise poliitikat edukalt täiendanud;

| 3. | kavatseb seetõttu kindlalt kaitsta vajadust näha järgmise aasta eelarves ette piisaval määral rahalisi vahendeid, nagu seda on kavandatud eelarveprojektis, ja vastustada kõiki katseid kärpida eelkõige majanduskasvu ja tööhõivet toetavate poliitikavaldkondade jaoks ette nähtud rahalisi vahendeid; on veendunud, et ELi eelarve, mis ei saa olla puudujäägiga, ei tohiks langeda liikmesriikide tasandi ebaeduka majanduspoliitika ohvriks; märgib, et 2012. aastal suurendavad mitmed liikmesriigid oma riigieelarve mahtu; |
| --- | --- |

3.

kavatseb seetõttu kindlalt kaitsta vajadust näha järgmise aasta eelarves ette piisaval määral rahalisi vahendeid, nagu seda on kavandatud eelarveprojektis, ja vastustada kõiki katseid kärpida eelkõige majanduskasvu ja tööhõivet toetavate poliitikavaldkondade jaoks ette nähtud rahalisi vahendeid; on veendunud, et ELi eelarve, mis ei saa olla puudujäägiga, ei tohiks langeda liikmesriikide tasandi ebaeduka majanduspoliitika ohvriks; märgib, et 2012. aastal suurendavad mitmed liikmesriigid oma riigieelarve mahtu;

| 4. | on veendunud, et eriti kriisiperioodil on rahaliste vahenditega vastutustundlik ümberkäimine ülimalt oluline; on seetõttu veendunud, et ressursid peab koondama nendele valdkondadele, kus ELi eelarve saab anda lisandväärtust, samas võib rahalisi vahendeid vähendada valdkondades, kus esineb põhjendamatuid viivitusi ning kus assigneeringute kasutamise määr on madal, et hoida raha kokku eelarveridadel, mille assigneeringute kasutamisega on probleeme tekkinud; on seisukohal, et reaalse kokkuhoiuni jõudmiseks tuleb kindlaks teha eelarveread, mille vahendid on kattuvad või ebatõhusad; kavatseb selle alusel määrata koos erikomisjonidega kindlaks nii 2013. aasta eelarve positiivsed kui ka negatiivsed prioriteedid; palub komisjonil selleks anda mõlemale eelarvepädevale institutsioonile eri programmide ja algatuste elluviimise kohta tulemuslikkusnäitajate alusel kiirelt ja regulaarselt täielikku teavet ning hindama neid vastavalt ELi poliitilistele kohustustele; |
| --- | --- |

4.

on veendunud, et eriti kriisiperioodil on rahaliste vahenditega vastutustundlik ümberkäimine ülimalt oluline; on seetõttu veendunud, et ressursid peab koondama nendele valdkondadele, kus ELi eelarve saab anda lisandväärtust, samas võib rahalisi vahendeid vähendada valdkondades, kus esineb põhjendamatuid viivitusi ning kus assigneeringute kasutamise määr on madal, et hoida raha kokku eelarveridadel, mille assigneeringute kasutamisega on probleeme tekkinud; on seisukohal, et reaalse kokkuhoiuni jõudmiseks tuleb kindlaks teha eelarveread, mille vahendid on kattuvad või ebatõhusad; kavatseb selle alusel määrata koos erikomisjonidega kindlaks nii 2013. aasta eelarve positiivsed kui ka negatiivsed prioriteedid; palub komisjonil selleks anda mõlemale eelarvepädevale institutsioonile eri programmide ja algatuste elluviimise kohta tulemuslikkusnäitajate alusel kiirelt ja regulaarselt täielikku teavet ning hindama neid vastavalt ELi poliitilistele kohustustele;

| 5. | on veendunud, et eelkõige liikmesriikides rakendatavat kokkuhoiupoliitikat arvesse võttes peab EL ilmutama vastutustunnet ja võtma viivitamata konkreetseid meetmeid parlamendile ühe asukoha kehtestamiseks; |
| --- | --- |

5.

on veendunud, et eelkõige liikmesriikides rakendatavat kokkuhoiupoliitikat arvesse võttes peab EL ilmutama vastutustunnet ja võtma viivitamata konkreetseid meetmeid parlamendile ühe asukoha kehtestamiseks;

| 6. | märgib, et komisjoni kavandatud ELi 2013. aasta eelarveprojekt sisaldab kulukohustuste assigneeringuid 150,9317 miljardit eurot (st + 2 % võrreldes 2012. aasta eelarvega) ning maksete assigneeringuid 137,9244 miljardit eurot (st + 6,8 % võrreldes 2012. aasta eelarvega); märgib, et need summad moodustavad vastavalt 1,13 % ja 1,03 % ELi prognoositavast kogurahvatulust 2013. aastal; tuletab meelde, et mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäärad jooksvates hindades on 152,502 miljardit eurot kulukohustuste assigneeringute ja 143,911 miljardit eurot maksete assigneeringute osas; märgib, et kulukohustuste ja maksete assigneeringute vahel on praegu suur erinevus, mistõttu kujunevad täitmata kulukohustused veelgi suuremaks; |
| --- | --- |

6.

märgib, et komisjoni kavandatud ELi 2013. aasta eelarveprojekt sisaldab kulukohustuste assigneeringuid 150,9317 miljardit eurot (st + 2 % võrreldes 2012. aasta eelarvega) ning maksete assigneeringuid 137,9244 miljardit eurot (st + 6,8 % võrreldes 2012. aasta eelarvega); märgib, et need summad moodustavad vastavalt 1,13 % ja 1,03 % ELi prognoositavast kogurahvatulust 2013. aastal; tuletab meelde, et mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäärad jooksvates hindades on 152,502 miljardit eurot kulukohustuste assigneeringute ja 143,911 miljardit eurot maksete assigneeringute osas; märgib, et kulukohustuste ja maksete assigneeringute vahel on praegu suur erinevus, mistõttu kujunevad täitmata kulukohustused veelgi suuremaks;

| 7. | mõistab, et programmitöö perioodi lõpus paneb komisjon rõhku maksete poolele, kuna ta soovib leida ka lahenduse pidevalt kasvavatele täitmata kulukohustustele; kuigi on nõus selle lähenemisega, tunneb eriti muret järgmise aasta kulukohustuste assigneeringute kavandatava külmutamise pärast prognoositava inflatsioonimäära tasemel; rõhutab, et kulukohustused on olulised poliitiliste prioriteetide kindlaksmääramisel ja seega selle tagamisel, et lõppkokkuvõttes tehakse majanduskasvu ja tööhõive edendamiseks vajalikud investeeringud; kavatseb põhjalikult analüüsida, kas sellise kulukohustuste taseme juures on võimalik ELi peamisi poliitilisi eesmärke täita; on seisukohal, et isegi kui komisjon ja liikmesriigid pakuvad täitmata kulukohustuste probleemi osaliseks lahendamiseks välja kulukohustuste assigneeringute külmutamise, ei saa seda pidada lubatavaks strateegiaks täitmata kulukohustuste määra kontrolli all hoidmiseks; |
| --- | --- |

7.

mõistab, et programmitöö perioodi lõpus paneb komisjon rõhku maksete poolele, kuna ta soovib leida ka lahenduse pidevalt kasvavatele täitmata kulukohustustele; kuigi on nõus selle lähenemisega, tunneb eriti muret järgmise aasta kulukohustuste assigneeringute kavandatava külmutamise pärast prognoositava inflatsioonimäära tasemel; rõhutab, et kulukohustused on olulised poliitiliste prioriteetide kindlaksmääramisel ja seega selle tagamisel, et lõppkokkuvõttes tehakse majanduskasvu ja tööhõive edendamiseks vajalikud investeeringud; kavatseb põhjalikult analüüsida, kas sellise kulukohustuste taseme juures on võimalik ELi peamisi poliitilisi eesmärke täita; on seisukohal, et isegi kui komisjon ja liikmesriigid pakuvad täitmata kulukohustuste probleemi osaliseks lahendamiseks välja kulukohustuste assigneeringute külmutamise, ei saa seda pidada lubatavaks strateegiaks täitmata kulukohustuste määra kontrolli all hoidmiseks;

| 8. | on seisukohal, et maksete assigneeringute kavandatav suurendamine 6,8 % võrreldes 2012. aastaga on esialgne reaktsioon Euroopa Parlamendi nõudmisele koostada eelarve vastutustundlikult ja realistlikult; märgib, et maksete suurendamine on koondunud konkurentsivõime ja ühtekuuluvusega seotud valdkondadele, kuna neis valdkondades on käimasolevate projektide tõttu oodata rohkem taotlusi; toetab täielikult sellist suurendamist, mis ei tulene mitte üksnes varem võetud kohustustest, mis vajavad täitmist, vaid ka programmide tegelikust elluviimisest, mis prognooside kohaselt saavutab praeguse mitmeaastase finantsraamistiku viimasel aastal täiskiiruse; palub komisjonil koos liikmesriikidega kontrollida, kas nende poolt esialgu vajalikuks peetud maksete suurendamise on täpne ja realistlik; |
| --- | --- |

8.

on seisukohal, et maksete assigneeringute kavandatav suurendamine 6,8 % võrreldes 2012. aastaga on esialgne reaktsioon Euroopa Parlamendi nõudmisele koostada eelarve vastutustundlikult ja realistlikult; märgib, et maksete suurendamine on koondunud konkurentsivõime ja ühtekuuluvusega seotud valdkondadele, kuna neis valdkondades on käimasolevate projektide tõttu oodata rohkem taotlusi; toetab täielikult sellist suurendamist, mis ei tulene mitte üksnes varem võetud kohustustest, mis vajavad täitmist, vaid ka programmide tegelikust elluviimisest, mis prognooside kohaselt saavutab praeguse mitmeaastase finantsraamistiku viimasel aastal täiskiiruse; palub komisjonil koos liikmesriikidega kontrollida, kas nende poolt esialgu vajalikuks peetud maksete suurendamise on täpne ja realistlik;

| 9. | jääb siiski skeptiliseks selle osas, kas 2013. aasta maksete assigneeringute kavandatav määr on piisav selleks, et katta järgmise aasta tegelikud vajadused, eriti alamrubriigis 1b ja rubriigis 2; peab maksete üle 2012. aastal hoolikalt järelevalvet ja pöörab seejuures erilist tähelepanu kõigile taotletavatele ümberpaigutamistele ja ümberjaotamistele; hoiatab ka, et 2012. aasta maksete ebapiisav summa ja komisjoni poolt 2013. aastaks kavandatud summa ei pruugi komisjonile esitatud taotluste rahuldamiseks piisav olla ning see võib põhjustada üksnes ühtekuuluvuspoliitika valdkonnas miljardites eurodes kulukohustuste vabastamist; rõhutab, et praeguse ettepanekuga oleks maksete üldsumma 2007.–2013. aastal 859,4 miljardit eurot, st umbes 66 miljardit eurot mitmeaastase finantsraamistiku kokkulepitud ülemmääradest väiksem; palub komisjonil esitada hiljutise ümberpaigutamise taotluse (DEC 9/2012) valguses 2012. aasta paranduseelarve kontekstis täpne teave Euroopa majanduse elavdamise kava programmide praeguse rakendamise tulemuste kohta; |
| --- | --- |

9.

jääb siiski skeptiliseks selle osas, kas 2013. aasta maksete assigneeringute kavandatav määr on piisav selleks, et katta järgmise aasta tegelikud vajadused, eriti alamrubriigis 1b ja rubriigis 2; peab maksete üle 2012. aastal hoolikalt järelevalvet ja pöörab seejuures erilist tähelepanu kõigile taotletavatele ümberpaigutamistele ja ümberjaotamistele; hoiatab ka, et 2012. aasta maksete ebapiisav summa ja komisjoni poolt 2013. aastaks kavandatud summa ei pruugi komisjonile esitatud taotluste rahuldamiseks piisav olla ning see võib põhjustada üksnes ühtekuuluvuspoliitika valdkonnas miljardites eurodes kulukohustuste vabastamist; rõhutab, et praeguse ettepanekuga oleks maksete üldsumma 2007.–2013. aastal 859,4 miljardit eurot, st umbes 66 miljardit eurot mitmeaastase finantsraamistiku kokkulepitud ülemmääradest väiksem; palub komisjonil esitada hiljutise ümberpaigutamise taotluse (DEC 9/2012) valguses 2012. aasta paranduseelarve kontekstis täpne teave Euroopa majanduse elavdamise kava programmide praeguse rakendamise tulemuste kohta;

| 10. | tuletab meelde, et komisjon ei suutnud juba 2011. aastal maksta välja olulist osa õiguspärastest nõuetest, eelkõige ühtekuuluvuspoliitika valdkonnas; märgib, et ka need nõuded tuleb katta 2012. aasta eelarvest, milles on vahenditest juba puudu, kuna maksete assigneeringuid suurendati nõukogu poolt kogu eelmise aasta eelarvemenetluse jooksul järgitud seisukoha tõttu üksnes vähesel määral; palub seetõttu komisjonil esitada võimalikult vara paranduseelarve projekt, millega seda olukorda parandada ning vältida 2012. aasta maksete kandumist järgmisesse aastasse, sest see muudaks 2013. aasta maksete taseme jätkusuutmatuks; peale selle kutsub komisjoni ja nõukogu üles koos Euroopa Parlamendiga tulevastes eelarvetsüklites sellise olukorra vältimiseks tulemuslikku koostööd tegema ning parandama prognooside täpsust ja leppima kokku realistlikus eelarvestuses; |
| --- | --- |

10.

tuletab meelde, et komisjon ei suutnud juba 2011. aastal maksta välja olulist osa õiguspärastest nõuetest, eelkõige ühtekuuluvuspoliitika valdkonnas; märgib, et ka need nõuded tuleb katta 2012. aasta eelarvest, milles on vahenditest juba puudu, kuna maksete assigneeringuid suurendati nõukogu poolt kogu eelmise aasta eelarvemenetluse jooksul järgitud seisukoha tõttu üksnes vähesel määral; palub seetõttu komisjonil esitada võimalikult vara paranduseelarve projekt, millega seda olukorda parandada ning vältida 2012. aasta maksete kandumist järgmisesse aastasse, sest see muudaks 2013. aasta maksete taseme jätkusuutmatuks; peale selle kutsub komisjoni ja nõukogu üles koos Euroopa Parlamendiga tulevastes eelarvetsüklites sellise olukorra vältimiseks tulemuslikku koostööd tegema ning parandama prognooside täpsust ja leppima kokku realistlikus eelarvestuses;

| 11. | taunib nõukogu eesistuja soovimatust osaleda parlamendi soovitatud institutsioonidevahelisel makseid käsitleval poliitilisel kohtumisel, mis oleks jätkuks eelmise aasta eelarve lepitusmenetlusele; peab sellist käitumist vastutustundetuks katseks ebapiisavate maksete ning täitmata kulukohustuste probleemi eirata; on seisukohal, et selline kohtumine oleks mõlema eelarvepädeva institutsiooni jaoks ideaalne võimalus saavutada – juba enne, kui kumbki võtab eelarveprojekti kohta vastu seisukoha – kokkulepe eelarve täitmist ja toetuste vastuvõtmisvõimet käsitlevate olemasolevate andmete kohta ning õigesti prognoosida 2012. ja 2013. aasta maksevajadusi; tuletab meelde, et maksete assigneeringud, mille komisjon eelarveprojektis kavandas, põhinevad liikmesriikide endi eelarvestustel; on seetõttu kindlalt veendunud, et kõikidest kahtlustest – mida väljendasid mõned nõukogu delegatsioonid – komisjoni esitatud arvude ja kalkulatsioonide kohta on vaja teada anda ning neid on vaja uurida ja täpsustada võimalikult kiiresti, et need ei takistaks käesoleva aasta lepitusmenetluse raames kokkuleppele jõudmist; |
| --- | --- |

11.

taunib nõukogu eesistuja soovimatust osaleda parlamendi soovitatud institutsioonidevahelisel makseid käsitleval poliitilisel kohtumisel, mis oleks jätkuks eelmise aasta eelarve lepitusmenetlusele; peab sellist käitumist vastutustundetuks katseks ebapiisavate maksete ning täitmata kulukohustuste probleemi eirata; on seisukohal, et selline kohtumine oleks mõlema eelarvepädeva institutsiooni jaoks ideaalne võimalus saavutada – juba enne, kui kumbki võtab eelarveprojekti kohta vastu seisukoha – kokkulepe eelarve täitmist ja toetuste vastuvõtmisvõimet käsitlevate olemasolevate andmete kohta ning õigesti prognoosida 2012. ja 2013. aasta maksevajadusi; tuletab meelde, et maksete assigneeringud, mille komisjon eelarveprojektis kavandas, põhinevad liikmesriikide endi eelarvestustel; on seetõttu kindlalt veendunud, et kõikidest kahtlustest – mida väljendasid mõned nõukogu delegatsioonid – komisjoni esitatud arvude ja kalkulatsioonide kohta on vaja teada anda ning neid on vaja uurida ja täpsustada võimalikult kiiresti, et need ei takistaks käesoleva aasta lepitusmenetluse raames kokkuleppele jõudmist;

| 12. | rõhutab vastavalt 30. mail 2012. aastal toimunud institutsioonidevahelisel maksete alasel kohtumisel komisjoni poolt hiljuti esitatud andmetele, et maksete assigneeringute mis tahes vähendamine komisjoni ettepanekus esitatud tasemega võrreldes tooks kaasa ka selle, et täitmata kulukohustused, mille summa saavutas juba 2011. aasta lõpus enneolematu 207 miljardi euro taseme, suureneksid veelgi; kordab seetõttu oma üleskutset nõukogule käituda vastutustundlikult ja hoiduda kunstlike kärbete tegemisest nii, et maksete üldise taseme üle otsustatakse a priori, võtmata arvesse hinnangut ELi kokkulepitud eesmärkide saavutamise ja kohustuste täitmisega seotud tegelike vajaduste kohta; nõuab, et kui see juhtub, määraks nõukogu selgelt ja avalikult kindlaks selle, millised ELi programmid või projektid tuleks edasi lükata või millistest tuleks täielikult loobuda, ning põhjendaks oma otsust; |
| --- | --- |

12.

rõhutab vastavalt 30. mail 2012. aastal toimunud institutsioonidevahelisel maksete alasel kohtumisel komisjoni poolt hiljuti esitatud andmetele, et maksete assigneeringute mis tahes vähendamine komisjoni ettepanekus esitatud tasemega võrreldes tooks kaasa ka selle, et täitmata kulukohustused, mille summa saavutas juba 2011. aasta lõpus enneolematu 207 miljardi euro taseme, suureneksid veelgi; kordab seetõttu oma üleskutset nõukogule käituda vastutustundlikult ja hoiduda kunstlike kärbete tegemisest nii, et maksete üldise taseme üle otsustatakse a priori, võtmata arvesse hinnangut ELi kokkulepitud eesmärkide saavutamise ja kohustuste täitmisega seotud tegelike vajaduste kohta; nõuab, et kui see juhtub, määraks nõukogu selgelt ja avalikult kindlaks selle, millised ELi programmid või projektid tuleks edasi lükata või millistest tuleks täielikult loobuda, ning põhjendaks oma otsust;

| 13. | märgib, et komisjoni hinnangu kohaselt on 2013. aasta eelarveprojektist kokku 43,7 % (s.t 64,5 miljardit eurot) eraldatud strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide jaoks, mis tähendab 2012. aastaks vastu võetud eelarvega võrreldes 0,2 % suuremat summat; on rahul sellega, et esimest korda on nende eesmärkide saavutamist toetavad eelarveread ja programmid eelarveprojektis selgelt tuvastatavad; |
| --- | --- |

13.

märgib, et komisjoni hinnangu kohaselt on 2013. aasta eelarveprojektist kokku 43,7 % (s.t 64,5 miljardit eurot) eraldatud strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide jaoks, mis tähendab 2012. aastaks vastu võetud eelarvega võrreldes 0,2 % suuremat summat; on rahul sellega, et esimest korda on nende eesmärkide saavutamist toetavad eelarveread ja programmid eelarveprojektis selgelt tuvastatavad;

| 14. | võtab teadmiseks 2013. aasta eelarveprojektis kulukohustuste assigneeringute üldise 2,4 miljardi euro suuruse varu ja on otsustanud seda – ning samuti muid institutsioonidevahelise kokkuleppega ette nähtud paindlikkusmehhanisme – täiel määral kasutada alati, kui see on ühistest poliitilistest kohustustest ja otsustest, eelkõige strateegiast „Euroopa 2020” tulenevate eesmärkide ja prioriteetide rahastamiseks vajalik; |
| --- | --- |

14.

võtab teadmiseks 2013. aasta eelarveprojektis kulukohustuste assigneeringute üldise 2,4 miljardi euro suuruse varu ja on otsustanud seda – ning samuti muid institutsioonidevahelise kokkuleppega ette nähtud paindlikkusmehhanisme – täiel määral kasutada alati, kui see on ühistest poliitilistest kohustustest ja otsustest, eelkõige strateegiast „Euroopa 2020” tulenevate eesmärkide ja prioriteetide rahastamiseks vajalik;

| 15. | märgib, et peale halduskulude ei ole 2013. aasta juulis toimuva Horvaatia ühinemisega seoses eelarveprojekti mingeid assigneeringuid kantud; loodab, et institutsioonidevahelise kokkuleppe punkti 29 kohaselt läbivaadatav mitmeaastane finantsraamistik võetakse kiiresti vastu, ja palub, et kohe kui kõik liikmesriigid on ühinemisakti ratifitseerinud, esitaks komisjon vastavate lisaassigneeringute kohta paranduseelarve näol ettepaneku; tuletab meelde, et kõikide uute rahastamisvajaduste katmiseks tuleb ette näha uued assigneeringud ja mitte 2013. aasta teises pooles assigneeringuid ümber paigutada; |
| --- | --- |

15.

märgib, et peale halduskulude ei ole 2013. aasta juulis toimuva Horvaatia ühinemisega seoses eelarveprojekti mingeid assigneeringuid kantud; loodab, et institutsioonidevahelise kokkuleppe punkti 29 kohaselt läbivaadatav mitmeaastane finantsraamistik võetakse kiiresti vastu, ja palub, et kohe kui kõik liikmesriigid on ühinemisakti ratifitseerinud, esitaks komisjon vastavate lisaassigneeringute kohta paranduseelarve näol ettepaneku; tuletab meelde, et kõikide uute rahastamisvajaduste katmiseks tuleb ette näha uued assigneeringud ja mitte 2013. aasta teises pooles assigneeringuid ümber paigutada;

| 16. | tuletab meelde, et 2013. aasta eelarve on praeguse mitmeaastase finantsraamistiku raames viimane, kuid kordab, et kui kokkulepet ei saavutata, kasutatakse institutsioonidevahelise kokkuleppe punkti 30 kohaselt 2013. aasta finantsraamistiku ülemmäärasid institutsioonide vahelise kokkuleppe kohaselt vähemalt 2014. aasta finantsraamistiku ülemmäärade alusena; |
| --- | --- |

16.

tuletab meelde, et 2013. aasta eelarve on praeguse mitmeaastase finantsraamistiku raames viimane, kuid kordab, et kui kokkulepet ei saavutata, kasutatakse institutsioonidevahelise kokkuleppe punkti 30 kohaselt 2013. aasta finantsraamistiku ülemmäärasid institutsioonide vahelise kokkuleppe kohaselt vähemalt 2014. aasta finantsraamistiku ülemmäärade alusena;

Alamrubriik 1a

| 17. | võtab teadmiseks komisjoni ettepaneku suurendada selle rubriigi kulukohustusi 2012. aasta eelarvega võrreldes 4,1 % (16,032 miljardi euroni); märgib, et ettepanek jätta kulukohustuste assigneeringud finantsplaneeringu võimalustest (st üleeuroopaline transpordivõrk, Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut, programm „Progress”) väiksemateks jätab 90,9 miljoni euro suuruse suurema varu, võrreldes finantsplaneeringus ette nähtud 47,7 miljoni euroga; võtab rahuloluga teadmiseks selle, et kulukohustuste assigneeringute suurimad suurendamised on koondunud alamrubriiki 1a, kuhu kuuluvad enamik majanduskasvu, konkurentsivõimet ja töökohtade loomist soodustavaid meetmeid ja programme, ning asjaolu, et need kajastavad Euroopa Parlamendi 2013. aastaks seatud prioriteete; |
| --- | --- |

17.

võtab teadmiseks komisjoni ettepaneku suurendada selle rubriigi kulukohustusi 2012. aasta eelarvega võrreldes 4,1 % (16,032 miljardi euroni); märgib, et ettepanek jätta kulukohustuste assigneeringud finantsplaneeringu võimalustest (st üleeuroopaline transpordivõrk, Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut, programm „Progress”) väiksemateks jätab 90,9 miljoni euro suuruse suurema varu, võrreldes finantsplaneeringus ette nähtud 47,7 miljoni euroga; võtab rahuloluga teadmiseks selle, et kulukohustuste assigneeringute suurimad suurendamised on koondunud alamrubriiki 1a, kuhu kuuluvad enamik majanduskasvu, konkurentsivõimet ja töökohtade loomist soodustavaid meetmeid ja programme, ning asjaolu, et need kajastavad Euroopa Parlamendi 2013. aastaks seatud prioriteete;

| 18. | tunneb eelkõige heameelt Euroopa Ühenduse seitsmenda raamprogrammi (+ 6,1 %), konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi (+ 7,3 %) ja üleeuroopalise transpordivõrgu (+ 6,4 %) assigneeringute suurendamise üle, kuna need on ühed peamised programmid strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide saavutamiseks; tunneb siiski kahetsust selle pärast, et komisjoni ettepaneku kohaselt on kahele juhtprogrammile (seitsmes raamprogramm ja üleeuroopaline transpordivõrk) praeguse mitmeaastase finantsraamistiku viimasel aastal kavandatud tegelikult vähem kulukohustuste assigneeringuid kui nende õiguslikes alustes ette nähakse (raamprogramm – 258,8 miljonit eurot ja üleeuroopaline transpordivõrk – 122,5 miljonit eurot); peab kahetsusväärseks ka seda, et komisjoni ettepanekus ei nähta ette Euroopa aruka energia programmi täielikku rakendamist; |
| --- | --- |

18.

tunneb eelkõige heameelt Euroopa Ühenduse seitsmenda raamprogrammi (+ 6,1 %), konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi (+ 7,3 %) ja üleeuroopalise transpordivõrgu (+ 6,4 %) assigneeringute suurendamise üle, kuna need on ühed peamised programmid strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide saavutamiseks; tunneb siiski kahetsust selle pärast, et komisjoni ettepaneku kohaselt on kahele juhtprogrammile (seitsmes raamprogramm ja üleeuroopaline transpordivõrk) praeguse mitmeaastase finantsraamistiku viimasel aastal kavandatud tegelikult vähem kulukohustuste assigneeringuid kui nende õiguslikes alustes ette nähakse (raamprogramm – 258,8 miljonit eurot ja üleeuroopaline transpordivõrk – 122,5 miljonit eurot); peab kahetsusväärseks ka seda, et komisjoni ettepanekus ei nähta ette Euroopa aruka energia programmi täielikku rakendamist;

| 19. | on seisukohal, et maksete oluline suurendamine 17,8 % (13,552 miljardi euroni) 2012. aasta eelarvega võrreldes on selles rubriigis vajalike maksete realistlik hinnang, eelkõige selleks, et katta liidu lepingulistest kohustustest tulenevate teadusprojektide järgmise aasta maksetaotlused; on seisukohal, et komisjoni ettepaneku kohane maksete suurus on alamrubriigis 1a vajalike maksete miinimumtase; |
| --- | --- |

19.

on seisukohal, et maksete oluline suurendamine 17,8 % (13,552 miljardi euroni) 2012. aasta eelarvega võrreldes on selles rubriigis vajalike maksete realistlik hinnang, eelkõige selleks, et katta liidu lepingulistest kohustustest tulenevate teadusprojektide järgmise aasta maksetaotlused; on seisukohal, et komisjoni ettepaneku kohane maksete suurus on alamrubriigis 1a vajalike maksete miinimumtase;

| 20. | võtab teadmiseks põhimõtte, mida komisjon on järginud finantsplaneeringuga võrreldes vähendamiste tegemiseks ja mille puhul on komisjoni arvates leitud võimalikud kokkuhoiuvõimalused eelarveridadel, mille assigneeringuid on ettenähtust vähem kasutatud – muu hulgas seitsmes raamprogramm, üleeuroopaline transpordivõrk, Marco Polo programm, programm „Progress”, statistikaprogramm, programmid „Toll” ja „Fiscalis”; kavatseb põhjalikult analüüsida iga programmi tulemusi, et kontrollida kavandatavate kärbete sobilikkust ja välistada negatiivne mõju asjaomastele programmidele; |
| --- | --- |

20.

võtab teadmiseks põhimõtte, mida komisjon on järginud finantsplaneeringuga võrreldes vähendamiste tegemiseks ja mille puhul on komisjoni arvates leitud võimalikud kokkuhoiuvõimalused eelarveridadel, mille assigneeringuid on ettenähtust vähem kasutatud – muu hulgas seitsmes raamprogramm, üleeuroopaline transpordivõrk, Marco Polo programm, programm „Progress”, statistikaprogramm, programmid „Toll” ja „Fiscalis”; kavatseb põhjalikult analüüsida iga programmi tulemusi, et kontrollida kavandatavate kärbete sobilikkust ja välistada negatiivne mõju asjaomastele programmidele;

| 21. | tuletab meelde ITERi programmi lisakulude rahastamist aastatel 2012–2013 käsitlevat 1. detsembri 2011. aasta ühisdeklaratsiooni, milles Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon leppisid kokku ka selles, et 360 miljonit eurot kulukohustuste assigneeringuid tehakse kättesaadavaks 2013. aasta eelarvemenetluse käigus, kohaldades täielikult finantsmääruses ja 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelises kokkuleppes ette nähtud sätteid, välistades ITERiga seoses mitmeaastase finantsraamistiku mis tahes tulevase muutmise; tunneb muret selle pärast, et komisjon teeb ettepaneku rahastada seda täiendavat summat üksnes seitsmenda raamprogrammi eelarveridadelt assigneeringute ümberpaigutamise teel, mis on vastuolus Euroopa Parlamendi pikaajalise seisukohaga antud küsimuses; võtab täiel määral arvesse komisjoni väidet, mille kohaselt pärineb see summa seitsmenda raamprogrammi tulemuslikkusest saavutatavast kokkuhoiust ning et asjaomased kärped halduskulude eelarveridadel ei kahjusta programmi toimimist; kavatseb seda väidet täiendavalt uurida, samuti uurida muid selleks otstarbeks institutsioonidevahelise kokkuleppe ja finantsmääruse kohaselt olemasolevaid vahendeid; |
| --- | --- |

21.

tuletab meelde ITERi programmi lisakulude rahastamist aastatel 2012–2013 käsitlevat 1. detsembri 2011. aasta ühisdeklaratsiooni, milles Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon leppisid kokku ka selles, et 360 miljonit eurot kulukohustuste assigneeringuid tehakse kättesaadavaks 2013. aasta eelarvemenetluse käigus, kohaldades täielikult finantsmääruses ja 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelises kokkuleppes ette nähtud sätteid, välistades ITERiga seoses mitmeaastase finantsraamistiku mis tahes tulevase muutmise; tunneb muret selle pärast, et komisjon teeb ettepaneku rahastada seda täiendavat summat üksnes seitsmenda raamprogrammi eelarveridadelt assigneeringute ümberpaigutamise teel, mis on vastuolus Euroopa Parlamendi pikaajalise seisukohaga antud küsimuses; võtab täiel määral arvesse komisjoni väidet, mille kohaselt pärineb see summa seitsmenda raamprogrammi tulemuslikkusest saavutatavast kokkuhoiust ning et asjaomased kärped halduskulude eelarveridadel ei kahjusta programmi toimimist; kavatseb seda väidet täiendavalt uurida, samuti uurida muid selleks otstarbeks institutsioonidevahelise kokkuleppe ja finantsmääruse kohaselt olemasolevaid vahendeid;

| 22. | rõhutab, et ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõtte (F4E) jaoks on vaja piisavalt töötajaid, kes tagaksid ITERi projekti ELi poolse osaluse hoolika juhtimise ja usaldusväärse elluviimise; on mures komisjoni poolt kavandatud praeguse töötajate arvu pärast; |
| --- | --- |

22.

rõhutab, et ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõtte (F4E) jaoks on vaja piisavalt töötajaid, kes tagaksid ITERi projekti ELi poolse osaluse hoolika juhtimise ja usaldusväärse elluviimise; on mures komisjoni poolt kavandatud praeguse töötajate arvu pärast;

| 23. | tunnistab väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) olulist rolli ELi majanduse mootorina ning viimase kümne aasta jooksul 85 % töökohtade loojatena; tuletab meelde, et praegune finantskriis suurendab veelgi VKEde traditsioonilisi raskusi teadus- ja uuendusprojektidega seotud kapitaliturgudele ligipääsul; on kindlalt veendunud, et ELi eelarvest tuleks toetada selle turutõrke ületamist, hõlbustades uuenduslike VKEde juurdepääsu laenuvahendite ja omakapitali kaudu rahastamisele, ja tunneb heameelt komisjoni hiljutise ettepaneku üle luua VKEde jaoks praeguse riskijagamisrahastu raames spetsiaalne vahend; toetab samuti konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi ettevõtluse ja uuendustegevuse programmi (CIP-EIP) rahastamisvahendite kavandatavat suurendamist (14,7 miljoni euro võrra), mis on kooskõlas nende seniste positiivsete tulemustega ja VKEde poolse suurenenud nõudlusega nende järele; |
| --- | --- |

23.

tunnistab väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) olulist rolli ELi majanduse mootorina ning viimase kümne aasta jooksul 85 % töökohtade loojatena; tuletab meelde, et praegune finantskriis suurendab veelgi VKEde traditsioonilisi raskusi teadus- ja uuendusprojektidega seotud kapitaliturgudele ligipääsul; on kindlalt veendunud, et ELi eelarvest tuleks toetada selle turutõrke ületamist, hõlbustades uuenduslike VKEde juurdepääsu laenuvahendite ja omakapitali kaudu rahastamisele, ja tunneb heameelt komisjoni hiljutise ettepaneku üle luua VKEde jaoks praeguse riskijagamisrahastu raames spetsiaalne vahend; toetab samuti konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi ettevõtluse ja uuendustegevuse programmi (CIP-EIP) rahastamisvahendite kavandatavat suurendamist (14,7 miljoni euro võrra), mis on kooskõlas nende seniste positiivsete tulemustega ja VKEde poolse suurenenud nõudlusega nende järele;

| 24. | peab äärmiselt kahetsusväärseks, et majanduskriisi ja eelkõige suure noorte tööpuuduse ajal on programmi „Progress” assigneeringuid võrreldes finantsplaneeringuga 5,3 miljoni euro võrra vähendatud, st viidud tagasi peaaegu 2012. aasta tasemele, kuigi see programm on seni hästi toiminud ja seda ka soolise võrdõiguslikkuse ja diskrimineerimisvastaste meetmete osas; on endiselt veendunud, et ELi sotsiaalprogrammid on strateegia „Euroopa 2020” sotsiaalvaldkonna ja tööhõiveeesmärkide saavutamiseks hädavajalikud; taunib asjaolu, et komisjon ei ole isegi praeguse mitmeaastase finantsraamistiku viimasel aastal haaranud kinni võimalusest taastada selle programmi tarvis 60 miljonit eurot, mis paigutati ümber Euroopa mikrokrediidirahastu „Progress” jaoks, nagu 2010. aastal lubatud; |
| --- | --- |

24.

peab äärmiselt kahetsusväärseks, et majanduskriisi ja eelkõige suure noorte tööpuuduse ajal on programmi „Progress” assigneeringuid võrreldes finantsplaneeringuga 5,3 miljoni euro võrra vähendatud, st viidud tagasi peaaegu 2012. aasta tasemele, kuigi see programm on seni hästi toiminud ja seda ka soolise võrdõiguslikkuse ja diskrimineerimisvastaste meetmete osas; on endiselt veendunud, et ELi sotsiaalprogrammid on strateegia „Euroopa 2020” sotsiaalvaldkonna ja tööhõiveeesmärkide saavutamiseks hädavajalikud; taunib asjaolu, et komisjon ei ole isegi praeguse mitmeaastase finantsraamistiku viimasel aastal haaranud kinni võimalusest taastada selle programmi tarvis 60 miljonit eurot, mis paigutati ümber Euroopa mikrokrediidirahastu „Progress” jaoks, nagu 2010. aastal lubatud;

| 25. | tunneb heameelt komisjoni otsuse üle lisada kolmandat aastat järjest eelarveprojekti maksete assigneeringud (50 miljonit eurot) Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi jaoks; toonitab asjaolu, et see ei muuda kõnealust fondi mitte üksnes nähtavamaks, vaid sellega välditakse ka ümberpaigutusi muudelt eelarveridadelt, millega taotletakse muid eesmärke ja täidetakse muid vajadusi; rõhutab peale selle, et fondi kasutuselevõtmise praktiline kord tuleb eelkõige Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi uue määruse üle peetavaid läbirääkimisi arvestades veelgi lihtsamaks muuta; |
| --- | --- |

25.

tunneb heameelt komisjoni otsuse üle lisada kolmandat aastat järjest eelarveprojekti maksete assigneeringud (50 miljonit eurot) Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi jaoks; toonitab asjaolu, et see ei muuda kõnealust fondi mitte üksnes nähtavamaks, vaid sellega välditakse ka ümberpaigutusi muudelt eelarveridadelt, millega taotletakse muid eesmärke ja täidetakse muid vajadusi; rõhutab peale selle, et fondi kasutuselevõtmise praktiline kord tuleb eelkõige Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi uue määruse üle peetavaid läbirääkimisi arvestades veelgi lihtsamaks muuta;

| 26. | avaldab kahetsust, et juhtalgatuse „Noorte liikuvus” assigneeringuid on võrreldes eelmise aastaga veidi vähendatud; rõhutab sellega seoses elukestva õppe programmi ja programmide Erasmus ja Erasmus Mundus lisandväärtust, sest need programmid annavad väikesest rahastamisest hoolimata palju kasu, pidades silmas nende tõhusat elluviimist ja kodanikele liidust positiivse kuvandi loomist; tuletab meelde, et paljudes liikmesriikides tabas majandus- ja finantskriis noori väga valusalt ning et sellega seoses tuleb haridussüsteemide ajakohastamiseks, oskuste suurendamiseks, noorte liikumisvõimaluste ja kohanemisvõime suurendamiseks eraldada piisavalt vahendeid ja suunata need haridus- ja liikuvuskavade ning pidevõppeprogrammide edendamiseks, mis aitab kaasa uuendusmeelse, teadmistepõhise, aruka ja kaasava Euroopa Liidu kujundamisele; sellega seoses toetab igati võrdsete võimaluste edendamist, et mis tahes haridusega noortel oleks võimalik ELi eri noorteprogrammidest ja -meetmetest kasu saada; on seetõttu vastu kavale elukestva õppe programmi jaoks ette nähtud assigneeringuid 2012. aasta eelarvega võrreldes 10,2 miljoni euro võrra vähendada ja kavatseb vastavalt oma eelmistes eelarvemenetlustes väljendatud seisukohale ja seoses asjaomase programmi suurepäraste tulemustega vastava eelarverea kulukohustuste assigneeringuid suurendada; |
| --- | --- |

26.

avaldab kahetsust, et juhtalgatuse „Noorte liikuvus” assigneeringuid on võrreldes eelmise aastaga veidi vähendatud; rõhutab sellega seoses elukestva õppe programmi ja programmide Erasmus ja Erasmus Mundus lisandväärtust, sest need programmid annavad väikesest rahastamisest hoolimata palju kasu, pidades silmas nende tõhusat elluviimist ja kodanikele liidust positiivse kuvandi loomist; tuletab meelde, et paljudes liikmesriikides tabas majandus- ja finantskriis noori väga valusalt ning et sellega seoses tuleb haridussüsteemide ajakohastamiseks, oskuste suurendamiseks, noorte liikumisvõimaluste ja kohanemisvõime suurendamiseks eraldada piisavalt vahendeid ja suunata need haridus- ja liikuvuskavade ning pidevõppeprogrammide edendamiseks, mis aitab kaasa uuendusmeelse, teadmistepõhise, aruka ja kaasava Euroopa Liidu kujundamisele; sellega seoses toetab igati võrdsete võimaluste edendamist, et mis tahes haridusega noortel oleks võimalik ELi eri noorteprogrammidest ja -meetmetest kasu saada; on seetõttu vastu kavale elukestva õppe programmi jaoks ette nähtud assigneeringuid 2012. aasta eelarvega võrreldes 10,2 miljoni euro võrra vähendada ja kavatseb vastavalt oma eelmistes eelarvemenetlustes väljendatud seisukohale ja seoses asjaomase programmi suurepäraste tulemustega vastava eelarverea kulukohustuste assigneeringuid suurendada;

| 27. | rõhutab, et üleeuroopalise transpordivõrgu programmil on tänu suure Euroopa lisandväärtusega infrastruktuuridesse tehtavatele investeeringutele keskne roll strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide saavutamisel; on seisukohal, et see programm on oluline kogu ELi konkurentsivõime suurendamiseks, sest selle abil luuakse puuduv infrastruktuur ning kõrvaldatakse siseturul kitsaskohad; rõhutab, et infrastruktuuriprojektid annavad samuti otsese panuse majanduskasvule, stimuleerides tööhõivet ülesehitamise etapis; rõhutab üleeuroopalise transpordivõrgu programmi rolli kliimamuutuse eesmärkidega kohandumisel, tagades ELi transpordivõrkude jätkusuutlikkuse tulevikus; tunneb heameelt komisjoni ettepaneku üle suurendada assigneeringuid 2012. aasta eelarvega võrreldes umbes 85 miljoni euro võrra, kuid palub lisaselgitusi kava kohta vähendada assigneeringuid finantsplaneeringuga võrreldes 118 miljoni euro võrra; tuletab meelde, et peamine üleeuroopaline transpordivõrgu programm viidi 2011. aastal täielikult ellu, ning juhib tähelepanu sellele, et lõpliku hinnangu saab sellele, kuidas on 2007-2013. aasta finantsraamistikus kulukohustusi täidetud ja makseid tehtud, anda alles 2017. aastal; |
| --- | --- |

27.

rõhutab, et üleeuroopalise transpordivõrgu programmil on tänu suure Euroopa lisandväärtusega infrastruktuuridesse tehtavatele investeeringutele keskne roll strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide saavutamisel; on seisukohal, et see programm on oluline kogu ELi konkurentsivõime suurendamiseks, sest selle abil luuakse puuduv infrastruktuur ning kõrvaldatakse siseturul kitsaskohad; rõhutab, et infrastruktuuriprojektid annavad samuti otsese panuse majanduskasvule, stimuleerides tööhõivet ülesehitamise etapis; rõhutab üleeuroopalise transpordivõrgu programmi rolli kliimamuutuse eesmärkidega kohandumisel, tagades ELi transpordivõrkude jätkusuutlikkuse tulevikus; tunneb heameelt komisjoni ettepaneku üle suurendada assigneeringuid 2012. aasta eelarvega võrreldes umbes 85 miljoni euro võrra, kuid palub lisaselgitusi kava kohta vähendada assigneeringuid finantsplaneeringuga võrreldes 118 miljoni euro võrra; tuletab meelde, et peamine üleeuroopaline transpordivõrgu programm viidi 2011. aastal täielikult ellu, ning juhib tähelepanu sellele, et lõpliku hinnangu saab sellele, kuidas on 2007-2013. aasta finantsraamistikus kulukohustusi täidetud ja makseid tehtud, anda alles 2017. aastal;

| 28. | on seisukohal, et integreeritud merenduspoliitika edasiarendamist toetavale programmile tuleb 2013. aastaks piisavad rahalised vahendid ette näha; rõhutab oma pettumust turismi eelarverea puudumise üle ning peab kahetsusväärseks liiklusohutuse eelarveassigneeringute pidevat vähenemist; |
| --- | --- |

28.

on seisukohal, et integreeritud merenduspoliitika edasiarendamist toetavale programmile tuleb 2013. aastaks piisavad rahalised vahendid ette näha; rõhutab oma pettumust turismi eelarverea puudumise üle ning peab kahetsusväärseks liiklusohutuse eelarveassigneeringute pidevat vähenemist;

| 29. | rõhutab, et viivitamata tuleb leida uuenduslikke lahendusi, kuidas suurendada era- ja avaliku sektori vahendite kaasamist ja suurendada uute infrastruktuuriprojektide jaoks kättesaadavate rahastamisvahendite hulka; toetab täielikult projektivõlakirjade - kui vahendit investeerimissuutlikkuse suurendamiseks ELi transpordi-, energia- ja info- ja kommunikatsioonitehnoloogia võrgustike alal - algatuse katseetappi; tunneb heameelt selle üle, et eelarveprojekt sisaldab katseetapi jaoks assigneeringuid, isegi kui neid on vastavalt seadusandja nõusolekule tegelikult asjaomaste (konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi, üleeuroopaline transpordivõrgu programmi ja üleeuroopalise energiavõrgu programmi) eelarveridade piires ümber paigutatud; |
| --- | --- |

29.

rõhutab, et viivitamata tuleb leida uuenduslikke lahendusi, kuidas suurendada era- ja avaliku sektori vahendite kaasamist ja suurendada uute infrastruktuuriprojektide jaoks kättesaadavate rahastamisvahendite hulka; toetab täielikult projektivõlakirjade - kui vahendit investeerimissuutlikkuse suurendamiseks ELi transpordi-, energia- ja info- ja kommunikatsioonitehnoloogia võrgustike alal - algatuse katseetappi; tunneb heameelt selle üle, et eelarveprojekt sisaldab katseetapi jaoks assigneeringuid, isegi kui neid on vastavalt seadusandja nõusolekule tegelikult asjaomaste (konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi, üleeuroopaline transpordivõrgu programmi ja üleeuroopalise energiavõrgu programmi) eelarveridade piires ümber paigutatud;

| 30. | peab äärmiselt kahetsusväärseks, et komisjon on teinud ettepaneku Euroopa järelevalveasutuste vahendeid algselt finantsplaneeringus ettenähtuga võrreldes vähendada, mis on vastuolus Euroopa Parlamendi korduvate nõudmistega tagada neile piisavad rahalised vahendid; peab assigneeringute praegust taset ebapiisavaks selleks, et need asutused saaksid oma ülesandeid tõhusalt täita ja eelkõige kõrgelt kvalifitseeritud eksperte tööle võtta; on arvamusel, et kui Euroopa järelevalveasutustele antakse täiendavaid ülesandeid, tuleb viia läbi kulude hindamine; väljendab seetõttu kindlat kavatsust taastada Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA) ja Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve (EIOPA) assigneeringud vähemalt 2012. aasta tasemel ning veelgi suurendada Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) rahalisi vahendeid talle antud uute ülesannete tõttu; |
| --- | --- |

30.

peab äärmiselt kahetsusväärseks, et komisjon on teinud ettepaneku Euroopa järelevalveasutuste vahendeid algselt finantsplaneeringus ettenähtuga võrreldes vähendada, mis on vastuolus Euroopa Parlamendi korduvate nõudmistega tagada neile piisavad rahalised vahendid; peab assigneeringute praegust taset ebapiisavaks selleks, et need asutused saaksid oma ülesandeid tõhusalt täita ja eelkõige kõrgelt kvalifitseeritud eksperte tööle võtta; on arvamusel, et kui Euroopa järelevalveasutustele antakse täiendavaid ülesandeid, tuleb viia läbi kulude hindamine; väljendab seetõttu kindlat kavatsust taastada Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA) ja Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve (EIOPA) assigneeringud vähemalt 2012. aasta tasemel ning veelgi suurendada Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) rahalisi vahendeid talle antud uute ülesannete tõttu;

Alamrubriik 1b

| 31. | märgib, et 2013. aasta eelarveprojektis nähakse ette kulukohustuste assigneeringute suurendamine 3,3 % (54,498 miljardi euroni) 2012. aasta eelarvega võrreldes ja et sellest summast 42,144 miljardit eurot eraldatakse struktuurifondidele (ERF ja ESF) ning 12,354 miljardit eurot Ühtekuuluvusfondile; rõhutab, et eelarveprojektis tehnilise abi kulukohustuste vähendamine võrreldes finantsplaneeringus algselt ettenähtuga suurendab varu 25 miljoni euro võrra, kuivõrd esialgse prognoosi kohaselt pidi see olema 0,4 miljonit eurot; |
| --- | --- |

31.

märgib, et 2013. aasta eelarveprojektis nähakse ette kulukohustuste assigneeringute suurendamine 3,3 % (54,498 miljardi euroni) 2012. aasta eelarvega võrreldes ja et sellest summast 42,144 miljardit eurot eraldatakse struktuurifondidele (ERF ja ESF) ning 12,354 miljardit eurot Ühtekuuluvusfondile; rõhutab, et eelarveprojektis tehnilise abi kulukohustuste vähendamine võrreldes finantsplaneeringus algselt ettenähtuga suurendab varu 25 miljoni euro võrra, kuivõrd esialgse prognoosi kohaselt pidi see olema 0,4 miljonit eurot;

| 32. | peab kahetsusväärseks, et makropiirkondlike strateegiate tehnilist abi on kavas vähendada; tuletab meelde, et 2011. aasta kõrge täitmismäär näitab, et strateegiate elluviimiseks on pidevalt tehnilist ja haldustuge vaja ning uute projektide jaoks on stardiraha vaja; |
| --- | --- |

32.

peab kahetsusväärseks, et makropiirkondlike strateegiate tehnilist abi on kavas vähendada; tuletab meelde, et 2011. aasta kõrge täitmismäär näitab, et strateegiate elluviimiseks on pidevalt tehnilist ja haldustuge vaja ning uute projektide jaoks on stardiraha vaja;

| 33. | rõhutab, et ühtekuuluvuspoliitika on juba ammu tõestanud oma lisandväärtust tulemuslikult majanduskasvu ja töökohtade loomiseks vajaliku investeerimisvahendina, lähenedes sihipäraselt piirkondade investeerimisvajadustele ja aidates seeläbi kaasa mitte ainult piirkondlike erinevuste vähenemisele, vaid ka liidu majanduse taastumisele ja arengule tervikuna; ühtlasi peab struktuurifonde nii nende rahalise suuruse kui ka eesmärkide tõttu äärmiselt oluliseks vahendiks ELi majanduse taastumise kiirendamisel ning strateegia „Euroopa 2020” jätkusuutliku majanduskasvu ja tööhõivega seotud eesmärkide saavutamisel; tunneb seetõttu heameelt komisjoni algatuse üle planeerida 82 miljardit eurot mõnedes liikmesriikides struktuurifondi raames eraldamata vahendeid võimaluse korral ümber VKEde ja noorte tööhõive jaoks, mis on kooskõlas Euroopa Parlamendi 2013. aasta prioriteetidega; märgib, et komisjoni andmeil on sellega seoses kiirendatud täitmiseks või ümberpaigutamiseks ette nähtud 7,3 miljardit eurot ELi raha; palub Euroopa Parlamenti nõuetekohaselt teavitada nimetatud algatuse rakendamisest riiklikul tasandil, selle eeldatavast mõjust majanduskasvule ja töökohtade loomisele ning selle võimalikust mõjust 2013. aasta eelarvele; |
| --- | --- |

33.

rõhutab, et ühtekuuluvuspoliitika on juba ammu tõestanud oma lisandväärtust tulemuslikult majanduskasvu ja töökohtade loomiseks vajaliku investeerimisvahendina, lähenedes sihipäraselt piirkondade investeerimisvajadustele ja aidates seeläbi kaasa mitte ainult piirkondlike erinevuste vähenemisele, vaid ka liidu majanduse taastumisele ja arengule tervikuna; ühtlasi peab struktuurifonde nii nende rahalise suuruse kui ka eesmärkide tõttu äärmiselt oluliseks vahendiks ELi majanduse taastumise kiirendamisel ning strateegia „Euroopa 2020” jätkusuutliku majanduskasvu ja tööhõivega seotud eesmärkide saavutamisel; tunneb seetõttu heameelt komisjoni algatuse üle planeerida 82 miljardit eurot mõnedes liikmesriikides struktuurifondi raames eraldamata vahendeid võimaluse korral ümber VKEde ja noorte tööhõive jaoks, mis on kooskõlas Euroopa Parlamendi 2013. aasta prioriteetidega; märgib, et komisjoni andmeil on sellega seoses kiirendatud täitmiseks või ümberpaigutamiseks ette nähtud 7,3 miljardit eurot ELi raha; palub Euroopa Parlamenti nõuetekohaselt teavitada nimetatud algatuse rakendamisest riiklikul tasandil, selle eeldatavast mõjust majanduskasvule ja töökohtade loomisele ning selle võimalikust mõjust 2013. aasta eelarvele;

| 34. | on sügavalt mures ühtekuuluvuspoliitika projektide maksete olukorra pärast selles rubriigis ja märgib, et kaks kolmandikku kõikidest täitmata kulukohustustest 2011. aasta lõpuks (st 135,8 miljardit eurot) on tingitud ühtekuuluvuspoliitika raames välja maksmata projektidest; tuletab meelde, et 2011. aasta lõpus ei suutnud komisjon maksta projektidest abisaajatele välja põhjendatud maksetaotlusi ligi 11 miljardi euro väärtuses, sest eelarves oli ette nähtud liiga vähe maksete assigneeringuid; märgib, et seetõttu jäid tegemata paljud maksed, mille tegemiseks tuleb 2012. aastal piisavas summas maksete assigneeringuid ette näha; rõhutab igati, et ei kavatse nõustuda sellise olukorra kordumisega 2013. aastal; |
| --- | --- |

34.

on sügavalt mures ühtekuuluvuspoliitika projektide maksete olukorra pärast selles rubriigis ja märgib, et kaks kolmandikku kõikidest täitmata kulukohustustest 2011. aasta lõpuks (st 135,8 miljardit eurot) on tingitud ühtekuuluvuspoliitika raames välja maksmata projektidest; tuletab meelde, et 2011. aasta lõpus ei suutnud komisjon maksta projektidest abisaajatele välja põhjendatud maksetaotlusi ligi 11 miljardi euro väärtuses, sest eelarves oli ette nähtud liiga vähe maksete assigneeringuid; märgib, et seetõttu jäid tegemata paljud maksed, mille tegemiseks tuleb 2012. aastal piisavas summas maksete assigneeringuid ette näha; rõhutab igati, et ei kavatse nõustuda sellise olukorra kordumisega 2013. aastal;

| 35. | tuletab sellega seoses meelde, et aasta 2013 on praegu kehtiva mitmeaastase finantsraamistiku viimane aasta, mil kaasrahastatavaid projekte rakendatakse täiskiirusel ja nende rakendamine kiireneb ilmselt veelgi ja on oodata, et enamjagu maksetaotlusi esitatakse komisjonile aasta teises pooles; kutsub nõukogu ja komisjoni üles koos parlamendiga viivitamata analüüsima ja hindama asjaomaseid andmeid ja nõudeid, et programmide rakendamist 2013. aastal mitte ohustada; juhib tähelepanu sellele, et maksete assigneeringute vähesus võib ohustada praegu hästi toimivaid programme; rõhutab lisaks, et N+3 reegli aegumise tõttu tuleb 2013. aastal 12 liikmesriigi edastatavad maksetaotlused viia vastavusse kahe eri aasta kulukohustustega (2010. ja 2011. aasta kulukohustustega vastavalt N+3 reegli ja N+2 reegli alusel); peab seetõttu maksete assigneeringute kavandatavat 11,7 %-list suurendamist (48,975 miljardi euroni) võrreldes eelmise aastaga miinimumiks, kuna – nagu komisjon märgib – puudutab see ainult aastat 2013, ja eeldab, et eelnevate aastate maksevajadused on kaetud; |
| --- | --- |

35.

tuletab sellega seoses meelde, et aasta 2013 on praegu kehtiva mitmeaastase finantsraamistiku viimane aasta, mil kaasrahastatavaid projekte rakendatakse täiskiirusel ja nende rakendamine kiireneb ilmselt veelgi ja on oodata, et enamjagu maksetaotlusi esitatakse komisjonile aasta teises pooles; kutsub nõukogu ja komisjoni üles koos parlamendiga viivitamata analüüsima ja hindama asjaomaseid andmeid ja nõudeid, et programmide rakendamist 2013. aastal mitte ohustada; juhib tähelepanu sellele, et maksete assigneeringute vähesus võib ohustada praegu hästi toimivaid programme; rõhutab lisaks, et N+3 reegli aegumise tõttu tuleb 2013. aastal 12 liikmesriigi edastatavad maksetaotlused viia vastavusse kahe eri aasta kulukohustustega (2010. ja 2011. aasta kulukohustustega vastavalt N+3 reegli ja N+2 reegli alusel); peab seetõttu maksete assigneeringute kavandatavat 11,7 %-list suurendamist (48,975 miljardi euroni) võrreldes eelmise aastaga miinimumiks, kuna – nagu komisjon märgib – puudutab see ainult aastat 2013, ja eeldab, et eelnevate aastate maksevajadused on kaetud;

| 36. | peab asjaomast maksete assigneeringute suurendamist üksnes esimeseks sammuks käimasolevate projektide tegelike vajaduste katmisel ja kordab oma muret rahaliste vahendite võimaliku puudujäägi pärast ühtekuuluvuspoliitika valdkonnas; kutsub nõukogu ja komisjoni üles hoolikalt analüüsima, millises summas on 2013. aastal rubriigi 1b jaoks makseid tegelikult vaja, ja mitte tegema ebarealistlikke kärpeid ning mitte tegema otsuseid, mis on vastuolus liikmesriikide prognoosidega, mis võetakse komisjoni eelarveprojekti aluseks; on seetõttu vastu igasugusele võimalikule maksete kärpimisele võrreldes 2013. aasta eelarveprojektis kavandatud summadega; |
| --- | --- |

36.

peab asjaomast maksete assigneeringute suurendamist üksnes esimeseks sammuks käimasolevate projektide tegelike vajaduste katmisel ja kordab oma muret rahaliste vahendite võimaliku puudujäägi pärast ühtekuuluvuspoliitika valdkonnas; kutsub nõukogu ja komisjoni üles hoolikalt analüüsima, millises summas on 2013. aastal rubriigi 1b jaoks makseid tegelikult vaja, ja mitte tegema ebarealistlikke kärpeid ning mitte tegema otsuseid, mis on vastuolus liikmesriikide prognoosidega, mis võetakse komisjoni eelarveprojekti aluseks; on seetõttu vastu igasugusele võimalikule maksete kärpimisele võrreldes 2013. aasta eelarveprojektis kavandatud summadega;

| 37. | palub komisjonil ja nõukogul täita ka 2011. aasta detsembri institutsioonidevahelises deklaratsioonis võetud ühist kohustust ning esitada ja võtta aegsasti vastu paranduseelarve, kui maksete assigneeringud ei kata aasta jooksul ilmnevaid tegelikke vajadusi; |
| --- | --- |

37.

palub komisjonil ja nõukogul täita ka 2011. aasta detsembri institutsioonidevahelises deklaratsioonis võetud ühist kohustust ning esitada ja võtta aegsasti vastu paranduseelarve, kui maksete assigneeringud ei kata aasta jooksul ilmnevaid tegelikke vajadusi;

Rubriik 2

| 38. | märgib, et 2013. aasta eelarveprojektis tehakse ettepanek suurendada 2012. aasta eelarvega võrreldes kulukohustuste assigneeringuid 0,6 % (60,307 miljardi euroni) ja maksete assigneeringuid 1,6 % (57,964 miljardi euroni); toonitab, et need tasemed jäävad alla komisjoni poolt kogu eelarve jaoks kavandatud kasvu; juhib tähelepanu asjaolule, et kõnealused suurendamised tulenevad osaliselt jätkuvast otsetoetuste järkjärgulisest kasutuselevõtust uutes liikmesriikides ja maaelu arengu toetamise täiendavatest vajadustest; rõhutab, et turule sekkumise jaoks 2013. aastaks kavandatavad rahalised vahendid on 419 miljoni euro võrra 2012. aasta eelarvest väiksemad; |
| --- | --- |

38.

märgib, et 2013. aasta eelarveprojektis tehakse ettepanek suurendada 2012. aasta eelarvega võrreldes kulukohustuste assigneeringuid 0,6 % (60,307 miljardi euroni) ja maksete assigneeringuid 1,6 % (57,964 miljardi euroni); toonitab, et need tasemed jäävad alla komisjoni poolt kogu eelarve jaoks kavandatud kasvu; juhib tähelepanu asjaolule, et kõnealused suurendamised tulenevad osaliselt jätkuvast otsetoetuste järkjärgulisest kasutuselevõtust uutes liikmesriikides ja maaelu arengu toetamise täiendavatest vajadustest; rõhutab, et turule sekkumise jaoks 2013. aastaks kavandatavad rahalised vahendid on 419 miljoni euro võrra 2012. aasta eelarvest väiksemad;

| 39. | märgib, et rubriigis 2 prognoositud 809 miljoni euro suurune turuga seotud kulude ja otsetoetuste vaheülemmäära varu on 2012. aastaga võrreldes märkimisväärselt suurenenud, mis komisjoni väitel tuleneb peamiselt suhkruvaldkonna ümberkorraldusfondi kaotamise ühekordsest mõjust; väljendab rahulolu asjaoluga, et selle varu olemasolu tähendab, et 2013. aastal finantsdistsipliini mehhanismi ei kohaldata; rõhutab, et selles rubriigis on piisav varu vajalik selleks, et leevendada kõikvõimalikke kriise põllumajandussektoris, näiteks viimaste aastate EHECi kriis; |
| --- | --- |

39.

märgib, et rubriigis 2 prognoositud 809 miljoni euro suurune turuga seotud kulude ja otsetoetuste vaheülemmäära varu on 2012. aastaga võrreldes märkimisväärselt suurenenud, mis komisjoni väitel tuleneb peamiselt suhkruvaldkonna ümberkorraldusfondi kaotamise ühekordsest mõjust; väljendab rahulolu asjaoluga, et selle varu olemasolu tähendab, et 2013. aastal finantsdistsipliini mehhanismi ei kohaldata; rõhutab, et selles rubriigis on piisav varu vajalik selleks, et leevendada kõikvõimalikke kriise põllumajandussektoris, näiteks viimaste aastate EHECi kriis;

| 40. | rõhutab, et aasta 2013 on praeguse programmitöö perioodi viimane aasta ja seetõttu tuleb tagada maksete assigneeringute piisav tase rubriigis 2, et katta eelkõige maaelu arengu ja LIFE+ käimasolevate projektide vajadused; |
| --- | --- |

40.

rõhutab, et aasta 2013 on praeguse programmitöö perioodi viimane aasta ja seetõttu tuleb tagada maksete assigneeringute piisav tase rubriigis 2, et katta eelkõige maaelu arengu ja LIFE+ käimasolevate projektide vajadused;

| 41. | juhib tähelepanu sellele, et rubriik 2 ja eriti selle alla kuuluvad maaelu arengu programmid on suure tähtsusega strateegia „Euroopa 2020” püsiva majanduskasvu ja tööhõivega seotud eesmärkide saavutamisel; rõhutab vajadust toetada VKEsid maapiirkondades, kuna nad on peamised töökohtade loojad, olles eriti keskendunud noortele; tunneb sellega seoses heameelt kava üle suurendada maaelu arengu kulukohustuste assigneeringuid 1,3 % (14,808 miljardi euroni); |
| --- | --- |

41.

juhib tähelepanu sellele, et rubriik 2 ja eriti selle alla kuuluvad maaelu arengu programmid on suure tähtsusega strateegia „Euroopa 2020” püsiva majanduskasvu ja tööhõivega seotud eesmärkide saavutamisel; rõhutab vajadust toetada VKEsid maapiirkondades, kuna nad on peamised töökohtade loojad, olles eriti keskendunud noortele; tunneb sellega seoses heameelt kava üle suurendada maaelu arengu kulukohustuste assigneeringuid 1,3 % (14,808 miljardi euroni);

| 42. | märgib, et rubriigi 2 assigneeringud on eeldatavatest vajadustest väiksemad, kuna Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi sihtotstarbelised tulud on prognooside kohaselt 2013. aastal suuremad (1,3328 miljardit eurot) kui aastal 2012 (1,010 miljardit eurot); märgib, et erinevus on tingitud suhkruvaldkonna ajutisse ümberkorraldusfondi allesjäänud summast (647,8 miljonit eurot), samal ajal kui raamatupidamise aastaaruande kontrolli ja heakskiitmist käsitlevatest otsustest tulenevad sihtotstarbelised tulud on eeldatavasti väiksemad kui aastal 2012 (2013. aasta eelarveprojektis 400 miljonit eurot, võrreldes 600 miljoni euroga 2012. aasta eelarves); tuletab meelde, et sügisel kohandatakse põllumajandust käsitleva kirjaliku muutmisettepanekuga praegust eelarvestust vastavalt tegelikele vajadustele; |
| --- | --- |

42.

märgib, et rubriigi 2 assigneeringud on eeldatavatest vajadustest väiksemad, kuna Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi sihtotstarbelised tulud on prognooside kohaselt 2013. aastal suuremad (1,3328 miljardit eurot) kui aastal 2012 (1,010 miljardit eurot); märgib, et erinevus on tingitud suhkruvaldkonna ajutisse ümberkorraldusfondi allesjäänud summast (647,8 miljonit eurot), samal ajal kui raamatupidamise aastaaruande kontrolli ja heakskiitmist käsitlevatest otsustest tulenevad sihtotstarbelised tulud on eeldatavasti väiksemad kui aastal 2012 (2013. aasta eelarveprojektis 400 miljonit eurot, võrreldes 600 miljoni euroga 2012. aasta eelarves); tuletab meelde, et sügisel kohandatakse põllumajandust käsitleva kirjaliku muutmisettepanekuga praegust eelarvestust vastavalt tegelikele vajadustele;

| 43. | tuletab meelde, et hindade kõikumine asjaomases sektoris on oluline mure, ja toetab põllumajandustoodetega spekuleerimise vastu võitlemise meetmeid; nõuab tungivalt, et komisjon ja nõukogu jälgiksid tähelepanelikult põllumajandusturgude arengut; sellega seoses tuletab komisjonile meelde Euroopa Parlamendi nõudmist - mille täitmiseks ei ole praeguseks midagi ette võetud - luua hindade ja kasumi vaatluskeskus, tänu millele oleks võimalik hindu paremini võrrelda ja toiduainete hindade määramine oleks läbipaistvam; |
| --- | --- |

43.

tuletab meelde, et hindade kõikumine asjaomases sektoris on oluline mure, ja toetab põllumajandustoodetega spekuleerimise vastu võitlemise meetmeid; nõuab tungivalt, et komisjon ja nõukogu jälgiksid tähelepanelikult põllumajandusturgude arengut; sellega seoses tuletab komisjonile meelde Euroopa Parlamendi nõudmist - mille täitmiseks ei ole praeguseks midagi ette võetud - luua hindade ja kasumi vaatluskeskus, tänu millele oleks võimalik hindu paremini võrrelda ja toiduainete hindade määramine oleks läbipaistvam;

| 44. | märgib, et otsetoetuste kavandatud suurenemise peamiseks põhjuseks on otsetoetuste järkjärguline kasutuselevõtt on EL-12s, mistõttu tekib 2013. aastal 860 miljoni euro suurune eelarveline lisanõue, samas kui turusekkumiste kulutused peaksid vähenema suuremate sihtotstarbeliste tulude ja soodsa turuolukorra pärast enamikes valdkondades; |
| --- | --- |

44.

märgib, et otsetoetuste kavandatud suurenemise peamiseks põhjuseks on otsetoetuste järkjärguline kasutuselevõtt on EL-12s, mistõttu tekib 2013. aastal 860 miljoni euro suurune eelarveline lisanõue, samas kui turusekkumiste kulutused peaksid vähenema suuremate sihtotstarbeliste tulude ja soodsa turuolukorra pärast enamikes valdkondades;

| 45. | märgib, et teatavatele eelarveridadele – sealhulgas koolipiimaprogramm – kantud summasid on märkimisväärselt vähendatud, ja palub, et komisjon esitaks parlamendile vastava põhjenduse; |
| --- | --- |

45.

märgib, et teatavatele eelarveridadele – sealhulgas koolipiimaprogramm – kantud summasid on märkimisväärselt vähendatud, ja palub, et komisjon esitaks parlamendile vastava põhjenduse;

| 46. | rõhutab, et ELi meetmed ja ELi eelarve on strateegia „Euroopa 2020” saavutamiseks kõige olulisemad elemendid; on sellega seoses seisukohal, et kliimameetmed ja keskkonnaalased eesmärgid on sisult läbipõimuvad ja need tuleb viia konkreetsete meetmete tasandile ning rakendada läbi eri ELi programmide ja poliitika, et anda püsiva majanduskasvu tagamiseks märkimisväärne panus ja leida sellistele suurtele probleemidele, nagu ressursside nappus ja kliimamuutus, tõhus lahendus; |
| --- | --- |

46.

rõhutab, et ELi meetmed ja ELi eelarve on strateegia „Euroopa 2020” saavutamiseks kõige olulisemad elemendid; on sellega seoses seisukohal, et kliimameetmed ja keskkonnaalased eesmärgid on sisult läbipõimuvad ja need tuleb viia konkreetsete meetmete tasandile ning rakendada läbi eri ELi programmide ja poliitika, et anda püsiva majanduskasvu tagamiseks märkimisväärne panus ja leida sellistele suurtele probleemidele, nagu ressursside nappus ja kliimamuutus, tõhus lahendus;

| 47. | märgib, et programmi LIFE+ kulukohustuste assigneeringuid on kavas veidi - 3,3 %, st 366,6 miljoni euroni) - suurendada, kuid peab kahetsusväärseks, et assigneeringud on 10,55 miljoni euro võrra väiksemad kui 2012. aasta jaanuari finantsplaneeringus; kavatseb sellega seoses analüüsida kõiki sätteid, mida on nimetatud institutsioonidevahelise kokkulepe punktis 37; |
| --- | --- |

47.

märgib, et programmi LIFE+ kulukohustuste assigneeringuid on kavas veidi - 3,3 %, st 366,6 miljoni euroni) - suurendada, kuid peab kahetsusväärseks, et assigneeringud on 10,55 miljoni euro võrra väiksemad kui 2012. aasta jaanuari finantsplaneeringus; kavatseb sellega seoses analüüsida kõiki sätteid, mida on nimetatud institutsioonidevahelise kokkulepe punktis 37;

| 48. | tunneb heameelt summa üle, mille komisjon on ette näinud enim puudust kannatavatele isikutele toiduabi jaotamise programmi jaoks; kutsub nõukogu üles 2011. aasta lõpus tehtud ühisest otsusest, mille kohaselt tuleb selle programmi vahendid 2012. ja 2013. aastal säilitada, kinni pidama; |
| --- | --- |

48.

tunneb heameelt summa üle, mille komisjon on ette näinud enim puudust kannatavatele isikutele toiduabi jaotamise programmi jaoks; kutsub nõukogu üles 2011. aasta lõpus tehtud ühisest otsusest, mille kohaselt tuleb selle programmi vahendid 2012. ja 2013. aastal säilitada, kinni pidama;

| 49. | peab kahetsusväärseks, et ELis toetatakse endiselt tubakatootmist, mis on vastuolus ELi tervishoiupoliitika eesmärkidega; |
| --- | --- |

49.

peab kahetsusväärseks, et ELis toetatakse endiselt tubakatootmist, mis on vastuolus ELi tervishoiupoliitika eesmärkidega;

| 50. | peab oluliseks säilitada ühise kalanduspoliitika rahaline toetus, pidades silmas asjaomase poliitika eelseisvat reformi; rõhutab eelkõige ühise kalanduspoliitika jätkusuutlikkuse tagamisel vajadust toetada kalandussektori VKEsid ja noorte juurdepääsu selle valdkonna töökohtadele ning edendada meetmeid, mis tagavad sektori sotsiaalse, majandusliku ja keskkonnaalase jätkusuutlikkuse; tunneb seetõttu heameelt ettepaneku üle suurendada Euroopa Kalandusfondi kulukohustuste assigneeringuid 2012. aasta eelarvega võrreldes 2,2 % (687,2 miljoni euroni) ja maksete assigneeringuid 7,3 % (523,5 miljoni euroni); peab aga kahetsusväärseks, et ühise kalanduspoliitika juhtimiseks, kalavarude kaitseks, majandamiseks ja kasutamiseks ning ühise kalanduspoliitika kontrollimiseks ja rakendamise tagamiseks ettenähtud assigneeringuid on kavas kärpida; |
| --- | --- |

50.

peab oluliseks säilitada ühise kalanduspoliitika rahaline toetus, pidades silmas asjaomase poliitika eelseisvat reformi; rõhutab eelkõige ühise kalanduspoliitika jätkusuutlikkuse tagamisel vajadust toetada kalandussektori VKEsid ja noorte juurdepääsu selle valdkonna töökohtadele ning edendada meetmeid, mis tagavad sektori sotsiaalse, majandusliku ja keskkonnaalase jätkusuutlikkuse; tunneb seetõttu heameelt ettepaneku üle suurendada Euroopa Kalandusfondi kulukohustuste assigneeringuid 2012. aasta eelarvega võrreldes 2,2 % (687,2 miljoni euroni) ja maksete assigneeringuid 7,3 % (523,5 miljoni euroni); peab aga kahetsusväärseks, et ühise kalanduspoliitika juhtimiseks, kalavarude kaitseks, majandamiseks ja kasutamiseks ning ühise kalanduspoliitika kontrollimiseks ja rakendamise tagamiseks ettenähtud assigneeringuid on kavas kärpida;

Alamrubriik 3a

| 51. | märgib, et 2013. aasta eelarveprojektis on kavandatud selle rubriigi meetmete kulukohustuste assigneeringuid suurendada 2012. aasta eelarvega võrreldes 1,8 % (24,42 miljoni euro võrra) ja maksete assigneeringuid 11,1 % (kulukohustuste assigneeringud 1,3922 miljardit eurot ja maksete assigneeringud 928,3 miljonit eurot); on seisukohal, et see on kooskõlas ELi vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva alaga seotud üha ambitsioonikamate eesmärkidega; |
| --- | --- |

51.

märgib, et 2013. aasta eelarveprojektis on kavandatud selle rubriigi meetmete kulukohustuste assigneeringuid suurendada 2012. aasta eelarvega võrreldes 1,8 % (24,42 miljoni euro võrra) ja maksete assigneeringuid 11,1 % (kulukohustuste assigneeringud 1,3922 miljardit eurot ja maksete assigneeringud 928,3 miljonit eurot); on seisukohal, et see on kooskõlas ELi vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva alaga seotud üha ambitsioonikamate eesmärkidega;

| 52. | rõhutab vajadust suurendada infotehnoloogia valdkonnas küberjulgeoleku assigneeringuid, sest selles valdkonnas kasvav kriminaalne tegevus põhjustab liikmesriikide majandustele tohutut kahju; väidab kindlalt, et küberkuritegevusega peetava liidu tasandi võitluse karmistamine loodava küberkuritegevuse vastase võitluse Euroopa keskuse abil nõuab piisavaid vahendeid, ning taunib seetõttu komisjoni ettepanekuga kavandatud kärpeid Europoli rahastamisel, sest nimetatud keskusele komisjoni poolt määratud ülesandeid ei ole võimalik täita Europoli praeguse inimressursside ja rahaliste vahendite taseme juures; märgib, et vastupidiselt finantsplaneeringule on eriprogrammi „Kuritegevuse ennetamine ja selle vastu võitlemine” eelarvet kavas vähendada 2012. aasta eelarvega võrreldes 64,4 miljoni euro võrra, kuigi asjaomane programm pidi hõlmama ka arvutikuritegusid ja interneti ebaseaduslikku kasutamist; |
| --- | --- |

52.

rõhutab vajadust suurendada infotehnoloogia valdkonnas küberjulgeoleku assigneeringuid, sest selles valdkonnas kasvav kriminaalne tegevus põhjustab liikmesriikide majandustele tohutut kahju; väidab kindlalt, et küberkuritegevusega peetava liidu tasandi võitluse karmistamine loodava küberkuritegevuse vastase võitluse Euroopa keskuse abil nõuab piisavaid vahendeid, ning taunib seetõttu komisjoni ettepanekuga kavandatud kärpeid Europoli rahastamisel, sest nimetatud keskusele komisjoni poolt määratud ülesandeid ei ole võimalik täita Europoli praeguse inimressursside ja rahaliste vahendite taseme juures; märgib, et vastupidiselt finantsplaneeringule on eriprogrammi „Kuritegevuse ennetamine ja selle vastu võitlemine” eelarvet kavas vähendada 2012. aasta eelarvega võrreldes 64,4 miljoni euro võrra, kuigi asjaomane programm pidi hõlmama ka arvutikuritegusid ja interneti ebaseaduslikku kasutamist;

| 53. | palub jätkata Frontexi ja mitmete asjaomase rubriigi raames hiljuti loodud ametite (eelkõige Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti ja suuremahuliste IT-süsteemide) toetamist; võtab teadmiseks, et Euroopa Politseiametile (Europol) antavat toetust vähendatakse 2012. aasta eelarvega võrreldes 8,9 % (– 7,3 miljonit eurot), ja ootab, et komisjon annaks kavandatava kärpe kohta täiendavat teavet; |
| --- | --- |

53.

palub jätkata Frontexi ja mitmete asjaomase rubriigi raames hiljuti loodud ametite (eelkõige Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti ja suuremahuliste IT-süsteemide) toetamist; võtab teadmiseks, et Euroopa Politseiametile (Europol) antavat toetust vähendatakse 2012. aasta eelarvega võrreldes 8,9 % (– 7,3 miljonit eurot), ja ootab, et komisjon annaks kavandatava kärpe kohta täiendavat teavet;

| 54. | märgib, et viisainfosüsteemi programmi eelarve kärpimist 30 miljoni euro võrra ja Eurodac-süsteemi lõpetamist (– 0,5 miljonit eurot) tasakaalustab nende ülesannete ja asjaomaste eelarveassigneeringute ülekandmine uuele suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimise eest vastutavale ametile; |
| --- | --- |

54.

märgib, et viisainfosüsteemi programmi eelarve kärpimist 30 miljoni euro võrra ja Eurodac-süsteemi lõpetamist (– 0,5 miljonit eurot) tasakaalustab nende ülesannete ja asjaomaste eelarveassigneeringute ülekandmine uuele suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimise eest vastutavale ametile;

| 55. | võtab teadmiseks SIS II kulukohustuste märkimisväärse kasvu ja maksete võrdlemisi madala taseme; juhib tähelepanu, et SIS II üldajakava kohaselt peaks süsteemi väljatöötamine ja migreerumine 2013. aastal lõpule jõudma ning süsteemi haldamise võtab üle IT-amet; vaidlustab seetõttu sellise märkimisväärse eelarve suurendamise - mis on esialgsest finantsplaneeringust oluliselt suurem - niivõrd hilisel etapil enne SIS II kavandatavat toimimahakkamist; soovitab hoida olulise osa SIS II eelarvest reservis, kuni süsteem on edukalt toimima hakanud ja finantsplaneeringust kinnipidamine on tõendatud; |
| --- | --- |

55.

võtab teadmiseks SIS II kulukohustuste märkimisväärse kasvu ja maksete võrdlemisi madala taseme; juhib tähelepanu, et SIS II üldajakava kohaselt peaks süsteemi väljatöötamine ja migreerumine 2013. aastal lõpule jõudma ning süsteemi haldamise võtab üle IT-amet; vaidlustab seetõttu sellise märkimisväärse eelarve suurendamise - mis on esialgsest finantsplaneeringust oluliselt suurem - niivõrd hilisel etapil enne SIS II kavandatavat toimimahakkamist; soovitab hoida olulise osa SIS II eelarvest reservis, kuni süsteem on edukalt toimima hakanud ja finantsplaneeringust kinnipidamine on tõendatud;

| 56. | tunneb heameelt komisjoni kava üle suurendada Euroopa Pagulasfondi assigneeringuid 2012. aasta eelarvega võrreldes 9,8 miljoni euro võrra, mis on kooskõlas varasematel aastatel järgitud lähenemisega ja Euroopa ühise varjupaigasüsteemi praeguse rakendamisega; võtab teadmiseks Välispiirifondi eelarveassigneeringute 19 %-lise suurendamise 415,5 miljoni euroni, mis on ainult pool finantsplaneeringus ette nähtud summast; tuletab meelde, et on tungivalt nõudnud seadusliku rände juhtimise ja ebaseadusliku rände pidurdamise probleemide asjakohast ja tasakaalukat lahendamist; |
| --- | --- |

56.

tunneb heameelt komisjoni kava üle suurendada Euroopa Pagulasfondi assigneeringuid 2012. aasta eelarvega võrreldes 9,8 miljoni euro võrra, mis on kooskõlas varasematel aastatel järgitud lähenemisega ja Euroopa ühise varjupaigasüsteemi praeguse rakendamisega; võtab teadmiseks Välispiirifondi eelarveassigneeringute 19 %-lise suurendamise 415,5 miljoni euroni, mis on ainult pool finantsplaneeringus ette nähtud summast; tuletab meelde, et on tungivalt nõudnud seadusliku rände juhtimise ja ebaseadusliku rände pidurdamise probleemide asjakohast ja tasakaalukat lahendamist;

| 57. | rõhutab, et soolise vägivalla vastu võitlemise meetmeteks tuleb piisavalt palju rahalisi vahendeid ette näha; rõhutab, et vägivalla ennetamise ja selle vastu võitlemise programm (Daphne) on ELis naiste- ja tütarlastevastase vägivalla kaotamisel olulist rolli täitnud, ning rõhutab, et selle assigneeringuid tuleb 2013. aastal suurendada; |
| --- | --- |

57.

rõhutab, et soolise vägivalla vastu võitlemise meetmeteks tuleb piisavalt palju rahalisi vahendeid ette näha; rõhutab, et vägivalla ennetamise ja selle vastu võitlemise programm (Daphne) on ELis naiste- ja tütarlastevastase vägivalla kaotamisel olulist rolli täitnud, ning rõhutab, et selle assigneeringuid tuleb 2013. aastal suurendada;

Alamrubriik 3b

| 58. | tuletab meelde, et kuigi rubriik 3b on assigneeringute poolest kõige väiksem mitmeaastase finantsraamistiku rubriik, hõlmab see Euroopa kodanikele olulisi küsimusi, nagu noored, haridus- ja kultuuriprogrammid, rahvatervis, tarbijakaitse, kodanikukaitse rahastamisvahend ja teabevahetuspoliitika; taunib seetõttu asjaolu, et 2013. aastal on taas kavas vähendada selle rubriigi assigneeringute üldsummat 2012. aasta eelarvega võrreldes selliselt, et kulukohustuste assigneeringuid vähendatakse 1,2 % (26,08 miljonit eurot) ja maksete assigneeringuid 0,4 %, välja arvatud solidaarsusfond; |
| --- | --- |

58.

tuletab meelde, et kuigi rubriik 3b on assigneeringute poolest kõige väiksem mitmeaastase finantsraamistiku rubriik, hõlmab see Euroopa kodanikele olulisi küsimusi, nagu noored, haridus- ja kultuuriprogrammid, rahvatervis, tarbijakaitse, kodanikukaitse rahastamisvahend ja teabevahetuspoliitika; taunib seetõttu asjaolu, et 2013. aastal on taas kavas vähendada selle rubriigi assigneeringute üldsummat 2012. aasta eelarvega võrreldes selliselt, et kulukohustuste assigneeringuid vähendatakse 1,2 % (26,08 miljonit eurot) ja maksete assigneeringuid 0,4 %, välja arvatud solidaarsusfond;

| 59. | võtab rahuloluga teadmiseks programmi „Aktiivsed noored” rahastamise suurendamise 2013. aastal (140,45 miljonile eurole), arvestades asjaomase programmi edukat rakendamist eelnevatel aastatel, mis tähendab 2012. aasta eelarvega võrreldes kasvu 0,8 miljoni euro võrra ja finantsplaneeringuga võrreldes 16,5 miljoni euro võrra; |
| --- | --- |

59.

võtab rahuloluga teadmiseks programmi „Aktiivsed noored” rahastamise suurendamise 2013. aastal (140,45 miljonile eurole), arvestades asjaomase programmi edukat rakendamist eelnevatel aastatel, mis tähendab 2012. aasta eelarvega võrreldes kasvu 0,8 miljoni euro võrra ja finantsplaneeringuga võrreldes 16,5 miljoni euro võrra;

| 60. | tunneb heameelt selle üle, et 2012. aasta eelarvega võrreldes on programmidele „Kultuur” (+ 1,4 %) ja „Media 2007” (+ 1,1 %) ning liidu tervishoiumeetmeteks (+ 3,1 %) ette nähtud kulukohustusi suurendatud, kuid avaldab kahetsust programmi „Kodanike Euroopa” (eriti Euroopa kodanike aastal), liidu tarbijapoliitika ning „MEDIA Munduse” assigneeringute kärpimise üle 2012. aasta eelarvega võrreldes; |
| --- | --- |

60.

tunneb heameelt selle üle, et 2012. aasta eelarvega võrreldes on programmidele „Kultuur” (+ 1,4 %) ja „Media 2007” (+ 1,1 %) ning liidu tervishoiumeetmeteks (+ 3,1 %) ette nähtud kulukohustusi suurendatud, kuid avaldab kahetsust programmi „Kodanike Euroopa” (eriti Euroopa kodanike aastal), liidu tarbijapoliitika ning „MEDIA Munduse” assigneeringute kärpimise üle 2012. aasta eelarvega võrreldes;

| 61. | väljendab kahetsust teabevahetusmeetmete kulukohustuste vähendamise üle 2012. aasta eelarvega võrreldes, sest üha väiksem osalemine Euroopa Parlamendi valimistel näitab, et lõhe Euroopa Liidu ja tema kodanike vahel on praegu suurem kui kunagi varem; on veendunud, et teabevahetust tuleb tõhustada ning selleks, et tagada Euroopa Liidu institutsioonide tuntus ja näidata nende panust majandus- ja rahanduskriisi lahendamisse, tuleb eraldada piisavad vahendid; |
| --- | --- |

61.

väljendab kahetsust teabevahetusmeetmete kulukohustuste vähendamise üle 2012. aasta eelarvega võrreldes, sest üha väiksem osalemine Euroopa Parlamendi valimistel näitab, et lõhe Euroopa Liidu ja tema kodanike vahel on praegu suurem kui kunagi varem; on veendunud, et teabevahetust tuleb tõhustada ning selleks, et tagada Euroopa Liidu institutsioonide tuntus ja näidata nende panust majandus- ja rahanduskriisi lahendamisse, tuleb eraldada piisavad vahendid;

| 62. | rõhutab, et kõnealuses rubriigis selleks aastaks ette nähtud varu on jälle väga piiratud (25,6 miljonit eurot), mis tähendab seda, et kui on vaja uusi meetmeid võtta või kodanikke otseselt puudutavate prioriteetidega seoses rahastamisotsuseid teha, on võimalused piiratud; |
| --- | --- |

62.

rõhutab, et kõnealuses rubriigis selleks aastaks ette nähtud varu on jälle väga piiratud (25,6 miljonit eurot), mis tähendab seda, et kui on vaja uusi meetmeid võtta või kodanikke otseselt puudutavate prioriteetidega seoses rahastamisotsuseid teha, on võimalused piiratud;

Rubriik 4

| 63. | märgib, et 2013. aasta eelarve projektis on kulukohustuste assigneeringud 2012. aasta eelarvega võrreldes 0,7 % ja maksete assigneeringud 5,1 % suuremad, mis tähendab seda, et kulukohustused suurenevad 9,4672 miljardi euroni ja maksed 7,3116 miljardi euroni; märgib, et see kasv jääb alla komisjoni soovitatud eelarve kui terviku kasvule; |
| --- | --- |

63.

märgib, et 2013. aasta eelarve projektis on kulukohustuste assigneeringud 2012. aasta eelarvega võrreldes 0,7 % ja maksete assigneeringud 5,1 % suuremad, mis tähendab seda, et kulukohustused suurenevad 9,4672 miljardi euroni ja maksed 7,3116 miljardi euroni; märgib, et see kasv jääb alla komisjoni soovitatud eelarve kui terviku kasvule;

| 64. | tuletab meelde, et selleks et vältida kattumisi ja niigi nappide vahendite dubleerimist, tuleb liidu ja liikmesriikide välistegevust rahastada kooskõlastatumalt ja järjepidevamalt; rõhutab, et raha optimaalseks kasutamiseks ja koostoime saavutamiseks tuleb muude rahvusvaheliste, kohalike ja piirkondlike rahastajatega rohkem koostööd teha ja tegevust paremini kooskõlastada; arvab, et majandusraskuste ajal tuleb ka rahastamisvahendite kavandamine ja rakendamine paindlikumaks muuta ning nappe ressursse täiendada finantsvõimendusvahenditega, tänu millele on võimalik investeeritud raha ja tekkinud tulu uuesti ära kasutada; |
| --- | --- |

64.

tuletab meelde, et selleks et vältida kattumisi ja niigi nappide vahendite dubleerimist, tuleb liidu ja liikmesriikide välistegevust rahastada kooskõlastatumalt ja järjepidevamalt; rõhutab, et raha optimaalseks kasutamiseks ja koostoime saavutamiseks tuleb muude rahvusvaheliste, kohalike ja piirkondlike rahastajatega rohkem koostööd teha ja tegevust paremini kooskõlastada; arvab, et majandusraskuste ajal tuleb ka rahastamisvahendite kavandamine ja rakendamine paindlikumaks muuta ning nappe ressursse täiendada finantsvõimendusvahenditega, tänu millele on võimalik investeeritud raha ja tekkinud tulu uuesti ära kasutada;

| 65. | märgib, et rubriigi 4 varu on 2013. aasta finantsplaneeringuga võrreldes märkimisväärselt suurendatud (119,6 miljonilt eurolt 391,9 miljonile eurole, st 272,3 miljoni euro võrra) ning selline tulemus on saadud Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi (51,7 miljonit eurot rohkem) ja tööstusriikidega tehtava koostöö rahastamisvahendi (finantsplaneeringuga võrreldes 0,3 miljonit eurot rohkem) kulukohustuste suurendamise ning tagatisfondi (104,5 miljonit eurot vähem), ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (99,3 miljonit eurot vähem), makromajandusliku finantsabi (37,4 miljonit eurot vähem), arengukoostöö rahastamisvahendi (28,6 miljonit eurot vähem) ja stabiliseerimisvahendi (41,4 miljonit eurot vähem) kulukohustuste vähendamise teel; kutsub komisjoni üles selgitama piisavalt, miks oli teatavate programmide assigneeringuid vaja finantsplaneeringuga võrreldes nii palju vähendada; rõhutab, et alarakendatud programmideks ette nähtud vahendite vähendamise põhimõttega võiks nõustuda, kui see aitab kokkuhoidu saavutada, kuid assigneeringuid ei tuleks läbivalt vähendada; hoiatab, et kui kunstlikult suurt varu kasutatakse eelarvemenetluses läbirääkimisvahendina, siis ei saa seda heaks eelarvetavaks pidada; |
| --- | --- |

65.

märgib, et rubriigi 4 varu on 2013. aasta finantsplaneeringuga võrreldes märkimisväärselt suurendatud (119,6 miljonilt eurolt 391,9 miljonile eurole, st 272,3 miljoni euro võrra) ning selline tulemus on saadud Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi (51,7 miljonit eurot rohkem) ja tööstusriikidega tehtava koostöö rahastamisvahendi (finantsplaneeringuga võrreldes 0,3 miljonit eurot rohkem) kulukohustuste suurendamise ning tagatisfondi (104,5 miljonit eurot vähem), ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (99,3 miljonit eurot vähem), makromajandusliku finantsabi (37,4 miljonit eurot vähem), arengukoostöö rahastamisvahendi (28,6 miljonit eurot vähem) ja stabiliseerimisvahendi (41,4 miljonit eurot vähem) kulukohustuste vähendamise teel; kutsub komisjoni üles selgitama piisavalt, miks oli teatavate programmide assigneeringuid vaja finantsplaneeringuga võrreldes nii palju vähendada; rõhutab, et alarakendatud programmideks ette nähtud vahendite vähendamise põhimõttega võiks nõustuda, kui see aitab kokkuhoidu saavutada, kuid assigneeringuid ei tuleks läbivalt vähendada; hoiatab, et kui kunstlikult suurt varu kasutatakse eelarvemenetluses läbirääkimisvahendina, siis ei saa seda heaks eelarvetavaks pidada;

| 66. | kahetseb eelkõige jätkuvat assigneeringute vähendamist arengukoostöö valdkonnas; ei saa aru, kuidas see ühildub ELi rahvusvaheliste kohustustega eraldada 2015. aastaks 0,7 % RKTst aastatuhande arengueesmärkide täitmiseks; peab kahetsusväärseks asjaolu, et 2013. aasta eelarve projektis on arengukoostöö rahastamisvahendile ette nähtud kulukohustuste kogusumma suurenenud vähem kui prognoositav inflatsioonimäär ning arengukoostöö rahastamisvahendile kavandatud maksete summa on väiksem kui 2012. aastal; kutsub komisjoni üles tagama sidusam, realistlikum ja paremini kavandatud lähenemine arengukoostöö rahastamisvahendi rahastamisele; |
| --- | --- |

66.

kahetseb eelkõige jätkuvat assigneeringute vähendamist arengukoostöö valdkonnas; ei saa aru, kuidas see ühildub ELi rahvusvaheliste kohustustega eraldada 2015. aastaks 0,7 % RKTst aastatuhande arengueesmärkide täitmiseks; peab kahetsusväärseks asjaolu, et 2013. aasta eelarve projektis on arengukoostöö rahastamisvahendile ette nähtud kulukohustuste kogusumma suurenenud vähem kui prognoositav inflatsioonimäär ning arengukoostöö rahastamisvahendile kavandatud maksete summa on väiksem kui 2012. aastal; kutsub komisjoni üles tagama sidusam, realistlikum ja paremini kavandatud lähenemine arengukoostöö rahastamisvahendi rahastamisele;

| 67. | võtab teadmiseks ettepaneku suurendada olulisi poliitilisi ja majanduslikke muutusi läbivate riikide vajadusteks mõeldud Euroopa naabrusinstrumendi assigneeringuid; pooldab keskendumist idapartnerlusele ning kinnitab toetust selle hõlmatavatele lõunapoolsetele riikidele, kuna need seisavad araabia kevade järel ajalooliste mõõtmetega probleemide ees; peab komisjoni aruandlust rohkem-rohkema-eest-põhimõtte kohaldamise kohta ebapiisavaks ja palub komisjonil töötada välja selged kriteeriumid selle rakendamise kohta; |
| --- | --- |

67.

võtab teadmiseks ettepaneku suurendada olulisi poliitilisi ja majanduslikke muutusi läbivate riikide vajadusteks mõeldud Euroopa naabrusinstrumendi assigneeringuid; pooldab keskendumist idapartnerlusele ning kinnitab toetust selle hõlmatavatele lõunapoolsetele riikidele, kuna need seisavad araabia kevade järel ajalooliste mõõtmetega probleemide ees; peab komisjoni aruandlust rohkem-rohkema-eest-põhimõtte kohaldamise kohta ebapiisavaks ja palub komisjonil töötada välja selged kriteeriumid selle rakendamise kohta;

| 68. | on seisukohal, et selleks et Lähis-Ida poliitilises ja humanitaarolukorras ning rahuprotsessis asjakohaseid ja terviklikke meetmeid võtta, tuleb Palestiina omavalitsusele ja ÜRO Palestiina Põgenike Abi- ja Tööorganisatsioonile Lähis-Idas endiselt piisav ELi rahaline toetus tagada; rõhutab eriti keerulist olukorda, milles ÜRO Palestiina Põgenike Abi- ja Tööorganisatsioon Lähis-Idas hetkel on, eelkõige Süürias toimunud sündmuste järel; märgib, et Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi kulukohustuste suurendamise netomõju tuleneb peamiselt asjaolust, et toetus okupeeritud Palestiina territooriumile jäetakse 2012. eelarveprojekti tasemele; |
| --- | --- |

68.

on seisukohal, et selleks et Lähis-Ida poliitilises ja humanitaarolukorras ning rahuprotsessis asjakohaseid ja terviklikke meetmeid võtta, tuleb Palestiina omavalitsusele ja ÜRO Palestiina Põgenike Abi- ja Tööorganisatsioonile Lähis-Idas endiselt piisav ELi rahaline toetus tagada; rõhutab eriti keerulist olukorda, milles ÜRO Palestiina Põgenike Abi- ja Tööorganisatsioon Lähis-Idas hetkel on, eelkõige Süürias toimunud sündmuste järel; märgib, et Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi kulukohustuste suurendamise netomõju tuleneb peamiselt asjaolust, et toetus okupeeritud Palestiina territooriumile jäetakse 2012. eelarveprojekti tasemele;

| 69. | rõhutab, et Euroopa Parlamendi tugevast pühendumisest tulenevalt on ELi iga-aastane tugi Palestiina omavalitsusele, ÜRO Palestiina Põgenike Abi- ja Tööorganisatsioonile Lähis-Idas ning Lähis-Ida rahuprotsessile ulatunud viimastel aastatel 300 miljoni euroni, ning tuletab meelde, et eelarvepädevad institutsioonid nõustusid eelarvet käsitleva lepitusmenetluse käigus 200 miljoni euro eraldamisega 2012. aastaks vältimatul tingimusel, et 2011. aasta assigneeringuid suurendatakse 100 miljoni euro võrra kasutamata assigneeringute arvel; nõuab rahastamiskohustust, milles kajastuvad tegelikud vajadused alates eelarveaasta algusest tagamaks seda, et EL saab tulemuslikult toetada jätkusuutlikku rahutagamist; nõuab kindlalt, et kehtestataks range finantskontroll ning Euroopa Parlamendile esitataks kulude üksikasjalik jaotus ja hinnang; |
| --- | --- |

69.

rõhutab, et Euroopa Parlamendi tugevast pühendumisest tulenevalt on ELi iga-aastane tugi Palestiina omavalitsusele, ÜRO Palestiina Põgenike Abi- ja Tööorganisatsioonile Lähis-Idas ning Lähis-Ida rahuprotsessile ulatunud viimastel aastatel 300 miljoni euroni, ning tuletab meelde, et eelarvepädevad institutsioonid nõustusid eelarvet käsitleva lepitusmenetluse käigus 200 miljoni euro eraldamisega 2012. aastaks vältimatul tingimusel, et 2011. aasta assigneeringuid suurendatakse 100 miljoni euro võrra kasutamata assigneeringute arvel; nõuab rahastamiskohustust, milles kajastuvad tegelikud vajadused alates eelarveaasta algusest tagamaks seda, et EL saab tulemuslikult toetada jätkusuutlikku rahutagamist; nõuab kindlalt, et kehtestataks range finantskontroll ning Euroopa Parlamendile esitataks kulude üksikasjalik jaotus ja hinnang;

| 70. | mõistab, et kuna Horvaatia liiduga ühineb, on kavas ühinemiseelse abi rahastamisvahendi assigneeringuid 67,6 miljoni euro võrra vähendada; on aga mures komisjoni ettepaneku üle vähendada oodatust rohkem kandidaatriikidele mõeldud institutsioonilise suutlikkuse arendamiseks antavat toetust koos Horvaatiale mõeldud ühinemiseelse abi rahastamisvahendi assigneeringute kärpimisega (2012. aastaga võrreldes 29,14 miljonit euro võrra), kuid võimalike kandidaatriikide eelarvereal on neid assigneeringuid suurendatud (2012. aastaga võrreldes 10,5 miljonit euro võrra); tuletab meelde, et institutsiooniline suutlikkus on liidu raha õiguspäraseks kasutamiseks äärmiselt oluline ning ühtmoodi tähtis nii kandidaatriikide kui ka võimalike kandidaatriikide jaoks; avaldab heameelt selle üle, et maaelu arendamise ühinemiseelseteks meetmeteks ette nähtud kulukohustuste assigneeringuid on 2012. aasta eelarvega võrreldes kavas 10,2 % suurendada; |
| --- | --- |

70.

mõistab, et kuna Horvaatia liiduga ühineb, on kavas ühinemiseelse abi rahastamisvahendi assigneeringuid 67,6 miljoni euro võrra vähendada; on aga mures komisjoni ettepaneku üle vähendada oodatust rohkem kandidaatriikidele mõeldud institutsioonilise suutlikkuse arendamiseks antavat toetust koos Horvaatiale mõeldud ühinemiseelse abi rahastamisvahendi assigneeringute kärpimisega (2012. aastaga võrreldes 29,14 miljonit euro võrra), kuid võimalike kandidaatriikide eelarvereal on neid assigneeringuid suurendatud (2012. aastaga võrreldes 10,5 miljonit euro võrra); tuletab meelde, et institutsiooniline suutlikkus on liidu raha õiguspäraseks kasutamiseks äärmiselt oluline ning ühtmoodi tähtis nii kandidaatriikide kui ka võimalike kandidaatriikide jaoks; avaldab heameelt selle üle, et maaelu arendamise ühinemiseelseteks meetmeteks ette nähtud kulukohustuste assigneeringuid on 2012. aasta eelarvega võrreldes kavas 10,2 % suurendada;

| 71. | tuletab meelde, et just kokkuhoiu ajal tuleks kõigi ühise välis- ja julgeolekupoliitika eelarveridade kulukohustuste assigneeringuid hoolikalt kavandada, et tagada ELi raha eraldamine kõige vajalikumatele meetmetele ning seejuures võimaluste piires arvestada välis- ja julgeolekupoliitika raames elluviidavate operatsioonide paindlikkuse ja prognoosimatusega; tunneb selles suhtes heameelt nõudmise üle saavutada suurem sünergia, muu hulgas võimekuse ühendamise, jagamise ja integreerimise ning missioonide ja operatsioonide parandatud täitmise, kavandamise ja läbiviimise kaudu; tunneb heameelt püüete üle koostada kõigi ühise välis- ja julgeolekupoliitika missioonide läbipaistev ja täielik ülevaade; kavatseb põhjalikult analüüsida ühise välis- ja julgeolekupoliitika kulukohustuste assigneeringute 9,2 %-list suurendamist 2013. aastal; |
| --- | --- |

71.

tuletab meelde, et just kokkuhoiu ajal tuleks kõigi ühise välis- ja julgeolekupoliitika eelarveridade kulukohustuste assigneeringuid hoolikalt kavandada, et tagada ELi raha eraldamine kõige vajalikumatele meetmetele ning seejuures võimaluste piires arvestada välis- ja julgeolekupoliitika raames elluviidavate operatsioonide paindlikkuse ja prognoosimatusega; tunneb selles suhtes heameelt nõudmise üle saavutada suurem sünergia, muu hulgas võimekuse ühendamise, jagamise ja integreerimise ning missioonide ja operatsioonide parandatud täitmise, kavandamise ja läbiviimise kaudu; tunneb heameelt püüete üle koostada kõigi ühise välis- ja julgeolekupoliitika missioonide läbipaistev ja täielik ülevaade; kavatseb põhjalikult analüüsida ühise välis- ja julgeolekupoliitika kulukohustuste assigneeringute 9,2 %-list suurendamist 2013. aastal;

| 72. | mõistab, et tuleb reageerida piirkondadevahelistele ohtudele, mis tulenevad organiseeritud kuritegevusest ja ebaseaduslikust kaubandusest, tuleb kaitsta olulist infrastruktuuri ja reageerida ohtudele, mis ähvardavad inimeste tervist, ning võidelda terrorismi vastu; palub aga komisjonil selgitada, miks on 2013. aastal nende meetmete jaoks 50 % rohkem rahalisi vahendeid vaja; |
| --- | --- |

72.

mõistab, et tuleb reageerida piirkondadevahelistele ohtudele, mis tulenevad organiseeritud kuritegevusest ja ebaseaduslikust kaubandusest, tuleb kaitsta olulist infrastruktuuri ja reageerida ohtudele, mis ähvardavad inimeste tervist, ning võidelda terrorismi vastu; palub aga komisjonil selgitada, miks on 2013. aastal nende meetmete jaoks 50 % rohkem rahalisi vahendeid vaja;

Rubriik 5

| 73. | märgib, et kõigi institutsioonide halduskuludeks on kokku ette nähtud 8,5444 miljardit eurot, mis tähendab seda, et 2012. aasta võrreldes on kulu 3,2 % suurem ning varu suurus on 636,6 miljonit eurot, sh Horvaatia ühinemisega kaasnev lisakulu; |
| --- | --- |

73.

märgib, et kõigi institutsioonide halduskuludeks on kokku ette nähtud 8,5444 miljardit eurot, mis tähendab seda, et 2012. aasta võrreldes on kulu 3,2 % suurem ning varu suurus on 636,6 miljonit eurot, sh Horvaatia ühinemisega kaasnev lisakulu;

| 74. | tunnistab, et enamus institutsioone, sh Euroopa Parlament, on teinud pingutusi, et piirata oma halduseelarve kasvu tasemele, mis jääb alla inflatsioonimäära, v.a Horvaatia ühinemisega kaasnevad kulutused; rõhutab selles suhtes halduslike vahendite pikaajalise piiramise vajadust ja rõhutab institutsioonidevahelise koostöö tugevdamise vajadust sellistes valdkondades nagu inimressursid, kirjalik ja suuline tõlge, hooned ja infotehnoloogia; |
| --- | --- |

74.

tunnistab, et enamus institutsioone, sh Euroopa Parlament, on teinud pingutusi, et piirata oma halduseelarve kasvu tasemele, mis jääb alla inflatsioonimäära, v.a Horvaatia ühinemisega kaasnevad kulutused; rõhutab selles suhtes halduslike vahendite pikaajalise piiramise vajadust ja rõhutab institutsioonidevahelise koostöö tugevdamise vajadust sellistes valdkondades nagu inimressursid, kirjalik ja suuline tõlge, hooned ja infotehnoloogia;

| 75. | rõhutab, et kulude 3,2-%-line kasv 2012. aastaga võrreldes tuleneb peamiselt eeskirjade-järgsetest või lepingulistest kohustustest, nagu pensionide ja töötasude korrigeerimine; märgib aga, et eelarve ja finantsplaneerimise voliniku 23. jaanuari 2012. aasta kirja kohaselt täitis komisjon oma lubadust hoida rubriigi 5 alla kuuluvate halduskulude assigneeringute nominaalne kasv 2012. aastaga võrreldes väiksemana kui prognoositav inflatsioon 1,9 % ning tegi lubatust isegi rohkem; |
| --- | --- |

75.

rõhutab, et kulude 3,2-%-line kasv 2012. aastaga võrreldes tuleneb peamiselt eeskirjade-järgsetest või lepingulistest kohustustest, nagu pensionide ja töötasude korrigeerimine; märgib aga, et eelarve ja finantsplaneerimise voliniku 23. jaanuari 2012. aasta kirja kohaselt täitis komisjon oma lubadust hoida rubriigi 5 alla kuuluvate halduskulude assigneeringute nominaalne kasv 2012. aastaga võrreldes väiksemana kui prognoositav inflatsioon 1,9 % ning tegi lubatust isegi rohkem;

| 76. | märgib, et lubaduse täitmiseks nägi komisjon juba 2013. aasta ametikohtade loetelus ette üle 1 % vähem ametikohti ja seda eelkõige haldustoe, eelarve haldamise ja pettusevastase võitluse vallas, ning vähendas ka muid halduskulusid; nõuab täpsemate selgituste esitamist selle kohta, miks on vaja personali vähendada ja seeläbi halduskulud reaalselt külmutada, kui komisjon suutis 2012. aastal halduskulude nominaalsummad külmutada personali vähendamata; |
| --- | --- |

76.

märgib, et lubaduse täitmiseks nägi komisjon juba 2013. aasta ametikohtade loetelus ette üle 1 % vähem ametikohti ja seda eelkõige haldustoe, eelarve haldamise ja pettusevastase võitluse vallas, ning vähendas ka muid halduskulusid; nõuab täpsemate selgituste esitamist selle kohta, miks on vaja personali vähendada ja seeläbi halduskulud reaalselt külmutada, kui komisjon suutis 2012. aastal halduskulude nominaalsummad külmutada personali vähendamata;

| 77. | tunneb heameelt selle üle, et ajal, mil liikmesriikides on majandusraskused ja eelarvet tuleb piirata, püüab komisjon eelarvet halduskulude osas konsolideerida; tunnistab, et kõik ELi institutsioonid peavad neid konsolideerimise püüdeid jagama; on aga mures selle pärast, et sellised meetmed võivad eelkõige ajal, mil ELi pädevus pidevalt suureneb ja uued liikmesriigid liiduga ühinevad, ohtu seada ELi meetmete ja programmide kiire, korrapärase ja mõjusa elluviimise kaasaegse haldusaparaadi poolt, arvestades eelkõige vajadust premeerida tulemuslikkust ja teenuste kvaliteeti ning arvestades geograafilist tasakaalu; tunneb heameelt selle üle, et Euroopa majanduse juhtimise, ühtse turu, turvalisuse ja õiguse vallas on kavas ametikohti juurde luua, kuid nõuab selle kohta sama teavet mis nende poliitikavaldkondade ja ametikohtade liikide kohta, kus 2012. aastaga võrreldes kärpeid tehti; |
| --- | --- |

77.

tunneb heameelt selle üle, et ajal, mil liikmesriikides on majandusraskused ja eelarvet tuleb piirata, püüab komisjon eelarvet halduskulude osas konsolideerida; tunnistab, et kõik ELi institutsioonid peavad neid konsolideerimise püüdeid jagama; on aga mures selle pärast, et sellised meetmed võivad eelkõige ajal, mil ELi pädevus pidevalt suureneb ja uued liikmesriigid liiduga ühinevad, ohtu seada ELi meetmete ja programmide kiire, korrapärase ja mõjusa elluviimise kaasaegse haldusaparaadi poolt, arvestades eelkõige vajadust premeerida tulemuslikkust ja teenuste kvaliteeti ning arvestades geograafilist tasakaalu; tunneb heameelt selle üle, et Euroopa majanduse juhtimise, ühtse turu, turvalisuse ja õiguse vallas on kavas ametikohti juurde luua, kuid nõuab selle kohta sama teavet mis nende poliitikavaldkondade ja ametikohtade liikide kohta, kus 2012. aastaga võrreldes kärpeid tehti;

| 78. | kordab sellega seoses, et personali igasugune vähendamine peaks toimuma eelnevalt koostatud mõjuhinnangu alusel ning seejuures tuleks muu hulgas täies ulatuses arvesse võtta liidu juriidilisi kohustusi, ELi prioriteete ja institutsioonide uusi pädevusi ning suuremaid ülesandeid, mis tulenevad aluslepingutest; rõhutab, et hindamisel tuleks vastavalt komisjoni iga-aastases personali sõeluuringus väljatoodule hoolikalt arvesse võtta seda, kuidas vähendamine eri peadirektoraate ja talitusi nende suurust ja töökoormust arvestades mõjutaks ning kuidas see mõjuks eri valdkondade (poliitikakujundus, programmide haldamine, haldustugi, eelarve haldamine, pettusevastane võitlus, keeleteenused jt) ametikohtadele; |
| --- | --- |

78.

kordab sellega seoses, et personali igasugune vähendamine peaks toimuma eelnevalt koostatud mõjuhinnangu alusel ning seejuures tuleks muu hulgas täies ulatuses arvesse võtta liidu juriidilisi kohustusi, ELi prioriteete ja institutsioonide uusi pädevusi ning suuremaid ülesandeid, mis tulenevad aluslepingutest; rõhutab, et hindamisel tuleks vastavalt komisjoni iga-aastases personali sõeluuringus väljatoodule hoolikalt arvesse võtta seda, kuidas vähendamine eri peadirektoraate ja talitusi nende suurust ja töökoormust arvestades mõjutaks ning kuidas see mõjuks eri valdkondade (poliitikakujundus, programmide haldamine, haldustugi, eelarve haldamine, pettusevastane võitlus, keeleteenused jt) ametikohtadele;

| 79. | rõhutab, et paljudes ELi meetmetega seotud valdkondades tuleks programmide elluviimise etappi, uusi prioriteete ja muid suundumusi arvestades piisavalt personali ette näha; kavatseb seetõttu muu hulgas ka käesolevas raportis nimetatud prioriteete arvestades hoolikalt jälgida, millised muutused eri peadirektoraatide ja talituste personali tasemes toimuvad; peale sellega seotud üksikajalikuma teabe esitamise palub komisjonil hakata kogu personali hõlmava vähendamise mõju kohta sarnast üksikasjalikku hinnangut koostama ning võtma seejuures arvesse, kui palju võidakse pikemas perspektiivis komisjoni personali veel vähendada, ning andma sellest Euroopa Parlamendile aru; rõhutab, et ainult sel juhul on eelarvepädevatel institutsioonidel võimalik hindamistulemuste põhjal kaaluda, kas ametikohtade 1 %-line vähendamine 2013. aastal heaks kiita; |
| --- | --- |

79.

rõhutab, et paljudes ELi meetmetega seotud valdkondades tuleks programmide elluviimise etappi, uusi prioriteete ja muid suundumusi arvestades piisavalt personali ette näha; kavatseb seetõttu muu hulgas ka käesolevas raportis nimetatud prioriteete arvestades hoolikalt jälgida, millised muutused eri peadirektoraatide ja talituste personali tasemes toimuvad; peale sellega seotud üksikajalikuma teabe esitamise palub komisjonil hakata kogu personali hõlmava vähendamise mõju kohta sarnast üksikasjalikku hinnangut koostama ning võtma seejuures arvesse, kui palju võidakse pikemas perspektiivis komisjoni personali veel vähendada, ning andma sellest Euroopa Parlamendile aru; rõhutab, et ainult sel juhul on eelarvepädevatel institutsioonidel võimalik hindamistulemuste põhjal kaaluda, kas ametikohtade 1 %-line vähendamine 2013. aastal heaks kiita;

| 80. | on seisukohal, et endiselt on küsimusi Euroopa välisteenistuse kõrgetasemelise personali kulukate ja kõrge palgaastmega juhtivate ametikohtade suure arvu kohta; palub seetõttu Euroopa välisteenistusel esitada lisateavet, eelkõige eelarveprojektis kavandatud AD 14 ametikohtade märkimisväärse kasvu (9,2 %) kohta; nõuab samuti lisateavet hoonete turvalisuseks ja valveks ette nähtud assigneeringute olulise suurenemise (57,2 %) kohta; |
| --- | --- |

80.

on seisukohal, et endiselt on küsimusi Euroopa välisteenistuse kõrgetasemelise personali kulukate ja kõrge palgaastmega juhtivate ametikohtade suure arvu kohta; palub seetõttu Euroopa välisteenistusel esitada lisateavet, eelkõige eelarveprojektis kavandatud AD 14 ametikohtade märkimisväärse kasvu (9,2 %) kohta; nõuab samuti lisateavet hoonete turvalisuseks ja valveks ette nähtud assigneeringute olulise suurenemise (57,2 %) kohta;

| 81. | on veendunud, et ennetamine ja vahendamine kuuluvad kõige kulutõhusamate viiside hulka konfliktide ohjamisel, kuna need hoiavad ära vägivalla puhkemise; pooldab seepärast ettepanekut lisada Euroopa välisteenistuse eelarvesse eelarverida summas 500 000 eurot konfliktiennetuse ja -vahenduse toetamise teenusteks pärast seda, kui käesoleva aasta lõpus on edukalt lõpule viidud Euroopa Parlamendi pakutud ettevalmistav tegevus; |
| --- | --- |

81.

on veendunud, et ennetamine ja vahendamine kuuluvad kõige kulutõhusamate viiside hulka konfliktide ohjamisel, kuna need hoiavad ära vägivalla puhkemise; pooldab seepärast ettepanekut lisada Euroopa välisteenistuse eelarvesse eelarverida summas 500 000 eurot konfliktiennetuse ja -vahenduse toetamise teenusteks pärast seda, kui käesoleva aasta lõpus on edukalt lõpule viidud Euroopa Parlamendi pakutud ettevalmistav tegevus;

| 82. | on seisukohal, et Euroopa koolidele tuleks ELi institutsioonide töötajate laste eriolukorda arvestades tagada piisavad rahalised vahendid; märgib, et kokku on ette nähtud eraldada 180,7 miljonit eurot, mis tähendab 2012. aastaga võrreldes 6,8 % suuremat summat ning suuremaid assigneeringuid kui finantsplaneeringus ette nähtud; kavatseb siiski kõikide Euroopa koolide eelarveridasid tähelepanelikult kontrollida ning teha Euroopa Parlamendis toimuva lugemise ajal muudatusi, mida ta peab asjakohaseks; |
| --- | --- |

82.

on seisukohal, et Euroopa koolidele tuleks ELi institutsioonide töötajate laste eriolukorda arvestades tagada piisavad rahalised vahendid; märgib, et kokku on ette nähtud eraldada 180,7 miljonit eurot, mis tähendab 2012. aastaga võrreldes 6,8 % suuremat summat ning suuremaid assigneeringuid kui finantsplaneeringus ette nähtud; kavatseb siiski kõikide Euroopa koolide eelarveridasid tähelepanelikult kontrollida ning teha Euroopa Parlamendis toimuva lugemise ajal muudatusi, mida ta peab asjakohaseks;

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

| 83. | rõhutab, et katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed on olulised vahendid, mis võimaldavad kujundada poliitilisi prioriteete ning valmistada ette uusi pikaajalisi algatusi nii piirkondlikul kui ka ELi tasandil, mis võivad kujuneda ELi kodanike elu paremaks muutvateks ELi meetmeteks ja programmideks; kavatseb komisjoni hinnangut ja soovitusi arvesse võttes ning saavutatud tulemuste püsivust ja kestvust põhjalikult hinnates katseprojektide ja ettevalmistavate meetmete vahel õige tasakaalu kindlakstegemist jätkata; |
| --- | --- |

83.

rõhutab, et katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed on olulised vahendid, mis võimaldavad kujundada poliitilisi prioriteete ning valmistada ette uusi pikaajalisi algatusi nii piirkondlikul kui ka ELi tasandil, mis võivad kujuneda ELi kodanike elu paremaks muutvateks ELi meetmeteks ja programmideks; kavatseb komisjoni hinnangut ja soovitusi arvesse võttes ning saavutatud tulemuste püsivust ja kestvust põhjalikult hinnates katseprojektide ja ettevalmistavate meetmete vahel õige tasakaalu kindlakstegemist jätkata;

| 84. | esitab komisjonile institutsioonidevahelise kokkuleppe II lisa D osa kohaselt 2013. aasta eelarve jaoks esimese esialgse nimekirja võimalikest katseprojektidest ja ettevalmistavatest meetmetest; loodab, et komisjon esitab Euroopa Parlamendi esialgsete ettepanekute kohta põhjaliku analüüsi; rõhutab, et esimene esialgne nimekiri ei tähenda seda, et eelarve lugemisel ei tohiks Euroopa Parlamendis katseprojektide ja ettevalmistavate meetmete kohta ametlikult muudatusettepanekuid esitada ja vastu võtta; |
| --- | --- |

84.

esitab komisjonile institutsioonidevahelise kokkuleppe II lisa D osa kohaselt 2013. aasta eelarve jaoks esimese esialgse nimekirja võimalikest katseprojektidest ja ettevalmistavatest meetmetest; loodab, et komisjon esitab Euroopa Parlamendi esialgsete ettepanekute kohta põhjaliku analüüsi; rõhutab, et esimene esialgne nimekiri ei tähenda seda, et eelarve lugemisel ei tohiks Euroopa Parlamendis katseprojektide ja ettevalmistavate meetmete kohta ametlikult muudatusettepanekuid esitada ja vastu võtta;

| 85. | tuletab meelde, et 2012. aasta eelarve raames võeti vastu kokku 70 katseprojekti ja ettevalmistavat meedet ning neile eraldati kulukohustuste assigneeringutena kõikide rubriikide lõikes kokku 105,45 miljonit eurot; rõhutab, et kui eelarvepädevad institutsioonid peaksid katseprojektid ja ettevalmistava meetmed 2013. aastal kinnitama sarnasel tasemel ja kui need peaksid rubriikide vahel samamoodi jagunema, oleks rubriigi 1a varust 54 %, rubriigi 3a varust 27 % ja rubriigi 3b varust 37 % juba ära kasutatud; |
| --- | --- |

85.

tuletab meelde, et 2012. aasta eelarve raames võeti vastu kokku 70 katseprojekti ja ettevalmistavat meedet ning neile eraldati kulukohustuste assigneeringutena kõikide rubriikide lõikes kokku 105,45 miljonit eurot; rõhutab, et kui eelarvepädevad institutsioonid peaksid katseprojektid ja ettevalmistava meetmed 2013. aastal kinnitama sarnasel tasemel ja kui need peaksid rubriikide vahel samamoodi jagunema, oleks rubriigi 1a varust 54 %, rubriigi 3a varust 27 % ja rubriigi 3b varust 37 % juba ära kasutatud;

| 86. | võtab teadmiseks komisjoni ettepaneku nelja ettevalmistava meetme ja kahe katseprojekti kohta, mille kulukohustuste assigneeringud on kokku 15,5 miljonit eurot; kavatseb ettepanekute eesmärke ja sisu põhjalikult analüüsida ning taotletud summasid kontrollida; |
| --- | --- |

86.

võtab teadmiseks komisjoni ettepaneku nelja ettevalmistava meetme ja kahe katseprojekti kohta, mille kulukohustuste assigneeringud on kokku 15,5 miljonit eurot; kavatseb ettepanekute eesmärke ja sisu põhjalikult analüüsida ning taotletud summasid kontrollida;

Ametid

| 87. | võtab teadmiseks, et 2013. aasta eelarveprojektis on ELi detsentraliseeritud ametitele ette nähtud kogusumma 748 miljonit eurot (s.o 0,5 % kogu ELi eelarvest), mis tähendab seda, et ELi kogu eraldis (sh sihtotstarbeline tulu) on 2012. aasta eelarvega võrreldes 24 miljoni euro võrra ehk 3,2 % suurem; teab, et eraldist on vaja suurendada peamiselt selleks, et kaheksale alles tööd alustavale ametile piisavad rahalised vahendid tagada ning seitsme ameti - kellele anti uusi ülesandeid - töös tõrkeid vältida; märgib, et täielikult toimivatele ametitele ette nähtud ELi eraldise nominaalsumma väheneb, kuigi töötajate arv suureneb 1,2 %; märgib, et ametite ametikohtade loetelus on kokku 5 115 ametikohta, mis tähendab seda, et lisandunud on 257 ametikohta ja see puudutab peamiselt ameteid, kellele on antud uusi ülesandeid või kes on alles tööd alustamas; |
| --- | --- |

87.

võtab teadmiseks, et 2013. aasta eelarveprojektis on ELi detsentraliseeritud ametitele ette nähtud kogusumma 748 miljonit eurot (s.o 0,5 % kogu ELi eelarvest), mis tähendab seda, et ELi kogu eraldis (sh sihtotstarbeline tulu) on 2012. aasta eelarvega võrreldes 24 miljoni euro võrra ehk 3,2 % suurem; teab, et eraldist on vaja suurendada peamiselt selleks, et kaheksale alles tööd alustavale ametile piisavad rahalised vahendid tagada ning seitsme ameti - kellele anti uusi ülesandeid - töös tõrkeid vältida; märgib, et täielikult toimivatele ametitele ette nähtud ELi eraldise nominaalsumma väheneb, kuigi töötajate arv suureneb 1,2 %; märgib, et ametite ametikohtade loetelus on kokku 5 115 ametikohta, mis tähendab seda, et lisandunud on 257 ametikohta ja see puudutab peamiselt ameteid, kellele on antud uusi ülesandeid või kes on alles tööd alustamas;

| 88. | võtab teadmiseks, et komisjon kärpis esmakordselt peaaegu kõigi ametite eelarvetaotlusi, mis olid kooskõlas finantsplaneeringu üldsummadega; see puudutab ka neid ameteid, mille ülesandeid Euroopa Parlament peab esmatähtsaks, kokku on kärbete summa ligikaudu 44 miljonit eurot; tuletab meelde, et kärbete tegemise meetodi, põhimõtete ning võimaliku mõju hoolikat analüüsimist on vaja seoses mitmete resolutsioonidega, millest viimane puudutas 2010. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist, milles rõhutatakse, et ametite praegune läbivaatamine rahvusvahelise töörühma poolt peaks viima struktuursete parandusteni ametite mõjus ja kulutõhususes, sh olemasolevate ametite vahelisi dubleerimis- ja kattuvusalasid tuvastades; rõhutab veel kord, et ELi ametitele ette nähtud eelarveeraldised ei koosne kaugeltki mitte ainult halduskuludest, vaid need aitavad saavutada seadusandja poolt seatud strateegia „Euroopa 2020” eesmärke ja üldiseid ELi eesmärke, üritades samas riiklikul tasemel kokkuhoidu saavutada; |
| --- | --- |

88.

võtab teadmiseks, et komisjon kärpis esmakordselt peaaegu kõigi ametite eelarvetaotlusi, mis olid kooskõlas finantsplaneeringu üldsummadega; see puudutab ka neid ameteid, mille ülesandeid Euroopa Parlament peab esmatähtsaks, kokku on kärbete summa ligikaudu 44 miljonit eurot; tuletab meelde, et kärbete tegemise meetodi, põhimõtete ning võimaliku mõju hoolikat analüüsimist on vaja seoses mitmete resolutsioonidega, millest viimane puudutas 2010. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist, milles rõhutatakse, et ametite praegune läbivaatamine rahvusvahelise töörühma poolt peaks viima struktuursete parandusteni ametite mõjus ja kulutõhususes, sh olemasolevate ametite vahelisi dubleerimis- ja kattuvusalasid tuvastades; rõhutab veel kord, et ELi ametitele ette nähtud eelarveeraldised ei koosne kaugeltki mitte ainult halduskuludest, vaid need aitavad saavutada seadusandja poolt seatud strateegia „Euroopa 2020” eesmärke ja üldiseid ELi eesmärke, üritades samas riiklikul tasemel kokkuhoidu saavutada;

*

* *

| 89. | on seisukohal, et 9. juulil 2012. aastal toimuval kolmepoolsel kohtumisel pakuvad erilist huvi järgmised küsimused:






  — | maksete piisav tase, mis võimaldaks täita Euroopa Ülemkogu 2012. aasta juunis võetud kohustust mobiliseerida ELi eelarve vahendid kiiresti toimivate kasvumeetmete rakendamiseks viivitamata ja kehtiva mitmeaastase finantsraamistiku raames; |
| --- | --- | --- |

89.

on seisukohal, et 9. juulil 2012. aastal toimuval kolmepoolsel kohtumisel pakuvad erilist huvi järgmised küsimused:

—

maksete piisav tase, mis võimaldaks täita Euroopa Ülemkogu 2012. aasta juunis võetud kohustust mobiliseerida ELi eelarve vahendid kiiresti toimivate kasvumeetmete rakendamiseks viivitamata ja kehtiva mitmeaastase finantsraamistiku raames;

| — | majanduskasvu, konkurentsivõime ja tööhõive ja eriti VKEde ning noorte toetamine 2013. aasta eelarvest; |
| --- | --- |

—

majanduskasvu, konkurentsivõime ja tööhõive ja eriti VKEde ning noorte toetamine 2013. aasta eelarvest;

| — | maksete assigneeringute piisav tase, mis kataks programmitöö perioodi lõpus projektide käigushoidmise suurenevaid vajadusi, eriti rubriikide 1a, 1b ja 2 kohaselt; |
| --- | --- |

—

maksete assigneeringute piisav tase, mis kataks programmitöö perioodi lõpus projektide käigushoidmise suurenevaid vajadusi, eriti rubriikide 1a, 1b ja 2 kohaselt;

| — | täitmata kulukohustuste (RAL) probleem; |
| --- | --- |

—

täitmata kulukohustuste (RAL) probleem;

| — | 2012. aasta paranduseelarve, et täita varasemad ja praegused maksevajadused ning vältida 2012. aasta maksete kandumist 2013. aastasse, nii nagu sellel aastal juhtus; |
| --- | --- |

—

2012. aasta paranduseelarve, et täita varasemad ja praegused maksevajadused ning vältida 2012. aasta maksete kandumist 2013. aastasse, nii nagu sellel aastal juhtus;

| — | kulukohustuste assigneeringute piisav tase – rohkem Euroopat kriisi ajal; |
| --- | --- |

—

kulukohustuste assigneeringute piisav tase – rohkem Euroopat kriisi ajal;

| — | institutsioonidevaheline maksetealane kohtumine; |
| --- | --- |

—

institutsioonidevaheline maksetealane kohtumine;

| — | ITERi rahastamine 2013. aasta eelarvest; |
| --- | --- |

—

ITERi rahastamine 2013. aasta eelarvest;

| — | ebakõla finantsplaneeringu ja 2013. aasta eelarve projekti vahel rubriigi 4 osas; |
| --- | --- |

—

ebakõla finantsplaneeringu ja 2013. aasta eelarve projekti vahel rubriigi 4 osas;

| 90. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile ja nõukogule. |
| --- | --- |

90.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile ja nõukogule.

---

(1)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0077.

---

| 29.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 349/62 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 349/62

---

Kolmapäev, 4. juuli 2012Loomade kaitset ja heaolu käsitlev strateegia

P7_TA(2012)0290

Euroopa Parlamendi 4. juuli 2012. aasta resolutsioon loomade kaitset ja heaolu käsitleva Euroopa Liidu strateegia kohta aastateks 2012–2015 (2012/2043(INI))

2013/C 349 E/07

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni 19. jaanuari 2012. aasta teatist loomade kaitset ja heaolu käsitleva Euroopa Liidu strateegia kohta aastateks 2012–2015 (COM(2012)0006), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 19. jaanuari 2012. aasta teatist loomade kaitset ja heaolu käsitleva Euroopa Liidu strateegia kohta aastateks 2012–2015 (COM(2012)0006),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 7 ja 13, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 7 ja 13,

| — | võttes arvesse oma 12. oktoobri 2006. aasta resolutsiooni loomade kaitset ja heaolu käsitleva ühenduse tegevuskava kohta aastateks 2006–2010 (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. oktoobri 2006. aasta resolutsiooni loomade kaitset ja heaolu käsitleva ühenduse tegevuskava kohta aastateks 2006–2010 (1),

| — | võttes arvesse oma 22. mai 2008. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu uue loomatervishoiustrateegia kohta aastateks 2007–2013 (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 22. mai 2008. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu uue loomatervishoiustrateegia kohta aastateks 2007–2013 (2),

| — | võttes arvesse oma 6. mai 2009. aasta seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus loomade kaitse kohta surmamisel (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 6. mai 2009. aasta seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus loomade kaitse kohta surmamisel (3),

| — | võttes arvesse oma 5. mai 2010. aasta resolutsiooni aastateks 2006–2010 koostatud loomade kaitset ja heaolu käsitleva ühenduse tegevuskava hindamise kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 5. mai 2010. aasta resolutsiooni aastateks 2006–2010 koostatud loomade kaitset ja heaolu käsitleva ühenduse tegevuskava hindamise kohta (4),

| — | võttes arvesse oma 12. mai 2011. aasta resolutsiooni antibiootikumiresistentsuse kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. mai 2011. aasta resolutsiooni antibiootikumiresistentsuse kohta (5),

| — | võttes arvesse oma 8. märtsi 2011. aasta resolutsiooni ELi põllumajanduse ja rahvusvahelise kaubanduse kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. märtsi 2011. aasta resolutsiooni ELi põllumajanduse ja rahvusvahelise kaubanduse kohta (6),

| — | võttes arvesse oma 15. märtsi 2012. aasta deklaratsiooni kaheksatunnise maksimaalse kestuse piirangu kehtestamise kohta Euroopa Liidus tapamajja viidavate loomade veole (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. märtsi 2012. aasta deklaratsiooni kaheksatunnise maksimaalse kestuse piirangu kehtestamise kohta Euroopa Liidus tapamajja viidavate loomade veole (7),

| — | võttes arvesse oma 13. oktoobri 2011. aasta deklaratsiooni koerte populatsiooni ohjamise kohta Euroopa Liidus (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. oktoobri 2011. aasta deklaratsiooni koerte populatsiooni ohjamise kohta Euroopa Liidus (8),

| — | võttes arvesse põllumajanduse ja kalanduse nõukogu 29. novembri 2010. aasta järeldusi koerte ja kasside heaolu kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põllumajanduse ja kalanduse nõukogu 29. novembri 2010. aasta järeldusi koerte ja kasside heaolu kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni 15. november 2011. aasta teatist, milles käsitletakse tegevuskava antimikroobse resistentsuse vastu (COM(2011)0748), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 15. november 2011. aasta teatist, milles käsitletakse tegevuskava antimikroobse resistentsuse vastu (COM(2011)0748),

| — | võttes arvesse komisjoni 10. novembri 2011. aasta teatist nõukogu määruse (EÜ) nr 1/2005 (mis käsitleb loomade kaitset vedamise ajal) mõju kohta (COM(2011)0700), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 10. novembri 2011. aasta teatist nõukogu määruse (EÜ) nr 1/2005 (mis käsitleb loomade kaitset vedamise ajal) mõju kohta (COM(2011)0700),

| — | võttes arvesse Euroopa Toiduohutusameti 2. detsembri 2010. aasta teaduslikku arvamust loomade heaolu kohta vedamise ajal (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Toiduohutusameti 2. detsembri 2010. aasta teaduslikku arvamust loomade heaolu kohta vedamise ajal (9),

| — | võttes arvesse Euroopa Toiduohutusameti 13. detsembri 2011. aasta teaduslikku arvamust riskihindamise alase juhendamise kohta loomade heaolu jaoks (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Toiduohutusameti 13. detsembri 2011. aasta teaduslikku arvamust riskihindamise alase juhendamise kohta loomade heaolu jaoks (10),

| — | võttes arvesse Maailma Loomatervise Organisatsiooni (OIE) loomade heaolu määratlust (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Maailma Loomatervise Organisatsiooni (OIE) loomade heaolu määratlust (11),

| — | võttes arvesse heaolu kvaliteeti käsitleva projekti „Welfare Quality” poolt välja töötatud loomade heaolu kahtteist täiendavat põhimõtet ja kriteeriumi (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse heaolu kvaliteeti käsitleva projekti „Welfare Quality” poolt välja töötatud loomade heaolu kahtteist täiendavat põhimõtet ja kriteeriumi (12),

| — | võttes arvesse nõukogu 19. juuni 1978. aasta otsust 78/923/EMÜ põllumajandusloomade kaitse Euroopa konventsiooniga ühinemise kohta (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 19. juuni 1978. aasta otsust 78/923/EMÜ põllumajandusloomade kaitse Euroopa konventsiooniga ühinemise kohta (13),

| — | võttes arvesse lemmikloomade kaitse Euroopa konventsiooni (14), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse lemmikloomade kaitse Euroopa konventsiooni (14),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 882/2004 ametlike kontrollide kohta, mida tehakse sööda- ja toidualaste õigusnormide ning loomatervishoidu ja loomade heaolu käsitlevate eeskirjade täitmise kontrollimise tagamiseks (15), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 882/2004 ametlike kontrollide kohta, mida tehakse sööda- ja toidualaste õigusnormide ning loomatervishoidu ja loomade heaolu käsitlevate eeskirjade täitmise kontrollimise tagamiseks (15),

| — | võttes arvesse nõukogu 29. märtsi 1999. aasta direktiivi 1999/22/EÜ, mis käsitleb metsloomade pidamist loomaaedades (16), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 29. märtsi 1999. aasta direktiivi 1999/22/EÜ, mis käsitleb metsloomade pidamist loomaaedades (16),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2010. aasta direktiivi 2010/63/EL teaduslikel eesmärkidel kasutatavate loomade kaitse kohta (17), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2010. aasta direktiivi 2010/63/EL teaduslikel eesmärkidel kasutatavate loomade kaitse kohta (17),

| — | võttes arvesse komisjoni 24. juuli 2009. aasta teatist „Säästva arengu kaasamine ELi poliitikavaldkondadesse: Euroopa Liidu säästva arengu strateegia läbivaatamine 2009. aastal” (COM(2009)0400), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 24. juuli 2009. aasta teatist „Säästva arengu kaasamine ELi poliitikavaldkondadesse: Euroopa Liidu säästva arengu strateegia läbivaatamine 2009. aastal” (COM(2009)0400),

| — | võttes arvesse komisjoni 28. oktoobri 2009. aasta teatist „Loomade heaolu märgistuse võimalikud variandid ning üleeuroopalise loomade kaitse ja heaolu tugikeskuste võrgustiku rajamine” (COM(2009)0584), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 28. oktoobri 2009. aasta teatist „Loomade heaolu märgistuse võimalikud variandid ning üleeuroopalise loomade kaitse ja heaolu tugikeskuste võrgustiku rajamine” (COM(2009)0584),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit ning keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni ja petitsioonikomisjonikomisjoni arvamusi (A7-0216/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit ning keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni ja petitsioonikomisjonikomisjoni arvamusi (A7-0216/2012),

| A. | arvestades, et kõrgetasemeline loomade heaolu, mis on osa jätkusuutlikust arengust, on oluline, et kaitsta inimeste ja loomade tervist ning tagada tootlikkus, kuigi sellega kaasnevad loomakasvatuses lisakulud, mis ei jagune toiduahelas proportsionaalselt; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et kõrgetasemeline loomade heaolu, mis on osa jätkusuutlikust arengust, on oluline, et kaitsta inimeste ja loomade tervist ning tagada tootlikkus, kuigi sellega kaasnevad loomakasvatuses lisakulud, mis ei jagune toiduahelas proportsionaalselt;

| B. | arvestades, et metsloomade tervisliku seisundi halvenemine ning nende populatsiooni suurenemine enamikus liikmesriikides võib põhjustada nakkushaiguste kõrgenenud levikut koduloomade hulgas ja kahjustada rahvatervist; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et metsloomade tervisliku seisundi halvenemine ning nende populatsiooni suurenemine enamikus liikmesriikides võib põhjustada nakkushaiguste kõrgenenud levikut koduloomade hulgas ja kahjustada rahvatervist;

| C. | arvestades, et ELi ja liikmesriikide loomade heaolu eeskirjad tekitavad oma keerukuse ja erinevate tõlgendamisvõimaluste tõttu õiguslikku ebakindlust ja võivad seada teatavate liikmesriikide tootjad tõsiselt ebasoodsasse konkurentsiolukorda; arvestades, et mis puutub ELi õiguse rakendamisse, moonutavad nõuete mittetäitmine, ühtlustamata standardid ja õiguslike teetähiste puudumine konkurentsi, mille tulemuseks on ebavõrdsed võimalused; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ELi ja liikmesriikide loomade heaolu eeskirjad tekitavad oma keerukuse ja erinevate tõlgendamisvõimaluste tõttu õiguslikku ebakindlust ja võivad seada teatavate liikmesriikide tootjad tõsiselt ebasoodsasse konkurentsiolukorda; arvestades, et mis puutub ELi õiguse rakendamisse, moonutavad nõuete mittetäitmine, ühtlustamata standardid ja õiguslike teetähiste puudumine konkurentsi, mille tulemuseks on ebavõrdsed võimalused;

| D. | arvestades, et liikmesriikide loomade heaolu eeskirjad ei tohi olla vastuolus ELi ühtse turu põhimõtetega; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et liikmesriikide loomade heaolu eeskirjad ei tohi olla vastuolus ELi ühtse turu põhimõtetega;

| E. | arvestades, et loomade heaolu käsitlusviis peaks lähtuma kindlatest teaduspõhistest tõenditest ja parimatest teaduslikest teadmistest, võttes arvesse standardite lihtsustamise, kulutõhususe ja kohaldatavuse vajalikkust ning ühtsust eelkõige keskkonna- ja rahvatervise poliitikaga; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et loomade heaolu käsitlusviis peaks lähtuma kindlatest teaduspõhistest tõenditest ja parimatest teaduslikest teadmistest, võttes arvesse standardite lihtsustamise, kulutõhususe ja kohaldatavuse vajalikkust ning ühtsust eelkõige keskkonna- ja rahvatervise poliitikaga;

| F. | arvestades, et tänapäeva tarbijad eeldavad, et põllumajandusloomadele tuleb tagada samade vajaduste rahuldamine nagu inimestelegi: hea toit, head elutingimused ja asjakohane arstiabi; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et tänapäeva tarbijad eeldavad, et põllumajandusloomadele tuleb tagada samade vajaduste rahuldamine nagu inimestelegi: hea toit, head elutingimused ja asjakohane arstiabi;

| G. | arvestades, et loomatervise standardid on Euroopa loomakasvatuse jaoks olulise tähtsusega ning sellel on kasvav mõju põllumajandusettevõtete konkurentsivõime tasemele; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et loomatervise standardid on Euroopa loomakasvatuse jaoks olulise tähtsusega ning sellel on kasvav mõju põllumajandusettevõtete konkurentsivõime tasemele;

| 1. | tervitab laiaulatuslikku loomade heaolu käsitlevat Euroopa Liidu strateegiat aastateks 2012–2015; |
| --- | --- |

1.

tervitab laiaulatuslikku loomade heaolu käsitlevat Euroopa Liidu strateegiat aastateks 2012–2015;

| 2. | tuletab meelde, et aluslepingu artikkel 13 on üldkohaldatav ja sellisena on see samavõrd tähtis kui keskkonna- või tarbijakaitse sätted ning õiguslikus mõttes kõikidest siseturu põhimõtetest tähtsam; |
| --- | --- |

2.

tuletab meelde, et aluslepingu artikkel 13 on üldkohaldatav ja sellisena on see samavõrd tähtis kui keskkonna- või tarbijakaitse sätted ning õiguslikus mõttes kõikidest siseturu põhimõtetest tähtsam;

| 3. | toonitab, et loomade heaolu on keerukas ja mitmetahuline küsimus, mis mõjutab välis- ja sisepoliitikat ning hõlmab olulisi eetilisi, teaduslikke, majanduslikke, kultuurilisi ja poliitilisi aspekte; |
| --- | --- |

3.

toonitab, et loomade heaolu on keerukas ja mitmetahuline küsimus, mis mõjutab välis- ja sisepoliitikat ning hõlmab olulisi eetilisi, teaduslikke, majanduslikke, kultuurilisi ja poliitilisi aspekte;

| 4. | avaldab heameelt komisjoni kavatsuse üle tegeleda esmajärjekorras loomade heaolu käsitlevate õigusaktide täitmise teemaga; |
| --- | --- |

4.

avaldab heameelt komisjoni kavatsuse üle tegeleda esmajärjekorras loomade heaolu käsitlevate õigusaktide täitmise teemaga;

| 5. | avaldab heameelt asjaolu üle, et strateegiadokumendis esitatakse tegutsemisviis, mille kohaselt ergutab tarbijate valikuvabadus tarbijaturge pakkuma loomasõbralikke tooteid ning rakendab ühisturu jõud põllumajandusloomade heaolu nimel; |
| --- | --- |

5.

avaldab heameelt asjaolu üle, et strateegiadokumendis esitatakse tegutsemisviis, mille kohaselt ergutab tarbijate valikuvabadus tarbijaturge pakkuma loomasõbralikke tooteid ning rakendab ühisturu jõud põllumajandusloomade heaolu nimel;

| 6. | taunib asjaolu, et mõnda aastate 2006–2010 tegevuskava meedet ei suudetud täita, ja kutsub komisjoni üles viima uute meetmete tähtajad vastavusse õiguslike tähtaegadega; |
| --- | --- |

6.

taunib asjaolu, et mõnda aastate 2006–2010 tegevuskava meedet ei suudetud täita, ja kutsub komisjoni üles viima uute meetmete tähtajad vastavusse õiguslike tähtaegadega;

| 7. | taunib asjaolu, et strateegia ei ole saanud rahalist toetust, mida parlament taotles oma 5. mai 2010. aasta resolutsioonis; kutsub komisjoni üles asjakohaselt suurendama kõnealust toetust, seades tähtsuselt esikohale ja tagades loomade heaolu temaatika järjepidevama ja parema lõimimise ELi muudesse poliitikavaldkondadesse, nt tarbijapoliitika, uurimisprogrammid ja ühine põllumajanduspoliitika; |
| --- | --- |

7.

taunib asjaolu, et strateegia ei ole saanud rahalist toetust, mida parlament taotles oma 5. mai 2010. aasta resolutsioonis; kutsub komisjoni üles asjakohaselt suurendama kõnealust toetust, seades tähtsuselt esikohale ja tagades loomade heaolu temaatika järjepidevama ja parema lõimimise ELi muudesse poliitikavaldkondadesse, nt tarbijapoliitika, uurimisprogrammid ja ühine põllumajanduspoliitika;

| 8. | väljendab heameelt komisjoni reformiettepanekute ja loomade heaolule pühendumise üle; rõhutab standardeid ja häid loomakasvatustavasid austavate ning parematesse põllumajandusrajatistesse investeerivate põllumajandustootjate tõhusa toetamise tähtsust; rõhutab tulevase ühise põllumajanduspoliitika piisava rahastamise tähtsust, kuna me vajame eelarvet, mis on kooskõlas meie kaugeleulatuvate taotlustega; |
| --- | --- |

8.

väljendab heameelt komisjoni reformiettepanekute ja loomade heaolule pühendumise üle; rõhutab standardeid ja häid loomakasvatustavasid austavate ning parematesse põllumajandusrajatistesse investeerivate põllumajandustootjate tõhusa toetamise tähtsust; rõhutab tulevase ühise põllumajanduspoliitika piisava rahastamise tähtsust, kuna me vajame eelarvet, mis on kooskõlas meie kaugeleulatuvate taotlustega;

| 9. | rõhutab, et tänapäeval seisavad põllumajandustootjad silmitsi mitmete probleemidega, nagu näiteks kliimamuutused, ja peavad täitma nõudeid, mille seas loomade heaolu on vaid üks paljudest; kutsub seetõttu komisjoni üles tagama nõuetekohase poliitikavaldkondade sidususe kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 7; |
| --- | --- |

9.

rõhutab, et tänapäeval seisavad põllumajandustootjad silmitsi mitmete probleemidega, nagu näiteks kliimamuutused, ja peavad täitma nõudeid, mille seas loomade heaolu on vaid üks paljudest; kutsub seetõttu komisjoni üles tagama nõuetekohase poliitikavaldkondade sidususe kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 7;

| 10. | kutsub liikmesriike üles tõhusamalt kasutama ELi maaelu arengu fondide ja teaduse peadirektoraadi seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) poolt pakutavaid abivõimalusi, et edendada rakendusuuringuid ning investeerida uuenduslikesse ning nüüdisaegsetesse loomade heaolu lahendustesse; kutsub liikmesriike ja komisjoni üles suurendama investeeringuid uute loomade heaolu meetodite ja tehnoloogiate teadusuuringutesse ja arendusse; |
| --- | --- |

10.

kutsub liikmesriike üles tõhusamalt kasutama ELi maaelu arengu fondide ja teaduse peadirektoraadi seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) poolt pakutavaid abivõimalusi, et edendada rakendusuuringuid ning investeerida uuenduslikesse ning nüüdisaegsetesse loomade heaolu lahendustesse; kutsub liikmesriike ja komisjoni üles suurendama investeeringuid uute loomade heaolu meetodite ja tehnoloogiate teadusuuringutesse ja arendusse;

| 11. | avaldab kahetsust, et strateegias ei kasutata säästva tarbimise ja tootmise, keskkonnahoidlike riigihangete ja ettevõtja sotsiaalse vastutuse poliitika pakutavaid võimalusi nõudlike loomade heaolu standardite edendamiseks; |
| --- | --- |

11.

avaldab kahetsust, et strateegias ei kasutata säästva tarbimise ja tootmise, keskkonnahoidlike riigihangete ja ettevõtja sotsiaalse vastutuse poliitika pakutavaid võimalusi nõudlike loomade heaolu standardite edendamiseks;

| 12. | nõuab tungivalt, et komisjon oleks ambitsioonikam ning arvestaks ja seaks loomade heaolu käsitlevate standardite vastastikkuse kui mittekaubandusliku küsimuse esikohale oma kaubanduspoliitikas ning mitme- ja kahepoolsete rahvusvaheliste kaubanduslepingute üle läbirääkimisi pidades ja edendaks loomade heaolu kolmandates riikides, nõudes imporditavate loomade ja toodete puhul samaväärseid heaolustandardeid koos range kontrolliga; |
| --- | --- |

12.

nõuab tungivalt, et komisjon oleks ambitsioonikam ning arvestaks ja seaks loomade heaolu käsitlevate standardite vastastikkuse kui mittekaubandusliku küsimuse esikohale oma kaubanduspoliitikas ning mitme- ja kahepoolsete rahvusvaheliste kaubanduslepingute üle läbirääkimisi pidades ja edendaks loomade heaolu kolmandates riikides, nõudes imporditavate loomade ja toodete puhul samaväärseid heaolustandardeid koos range kontrolliga;

| 13. | kutsub komisjoni üles hindama ja avaldama aruande kolmandates riikides kohaldatavate loomade heaolu käsitlevate standardite kohta enne, kui alustab läbirääkimisi kaubanduslepingute üle; palub ühtlasi komisjonil teha seda viivitamata riikides, kus kaubandusläbirääkimised praegu toimuvad; |
| --- | --- |

13.

kutsub komisjoni üles hindama ja avaldama aruande kolmandates riikides kohaldatavate loomade heaolu käsitlevate standardite kohta enne, kui alustab läbirääkimisi kaubanduslepingute üle; palub ühtlasi komisjonil teha seda viivitamata riikides, kus kaubandusläbirääkimised praegu toimuvad;

| 14. | palub komisjonil edaspidi mitte esitada Euroopa Parlamendile sellist vabakaubanduslepingut, mis ei taga, et importkaupadele kehtivad samasugused loomade heaolu eeskirjad kui Euroopa toodetele; |
| --- | --- |

14.

palub komisjonil edaspidi mitte esitada Euroopa Parlamendile sellist vabakaubanduslepingut, mis ei taga, et importkaupadele kehtivad samasugused loomade heaolu eeskirjad kui Euroopa toodetele;

| 15. | toetab samuti komisjoni kavatsust uurida, kuidas saaks loomade heaolu kõige paremini Euroopa naabruspoliitikasse kaasata; |
| --- | --- |

15.

toetab samuti komisjoni kavatsust uurida, kuidas saaks loomade heaolu kõige paremini Euroopa naabruspoliitikasse kaasata;

| 16. | kutsub komisjoni üles nõudma WTO-lt kaubandusväliste kaalutluste kiiret integreerimist ülemaailmsesse kaubandusstrateegiasse, et vältida konkurentsimoonutusi Euroopa Liidu liikmesriikide (kus tuleb järgida kõige rangemaid loomade heaolu eeskirju maailmas) ja kolmandate riikide vahel; |
| --- | --- |

16.

kutsub komisjoni üles nõudma WTO-lt kaubandusväliste kaalutluste kiiret integreerimist ülemaailmsesse kaubandusstrateegiasse, et vältida konkurentsimoonutusi Euroopa Liidu liikmesriikide (kus tuleb järgida kõige rangemaid loomade heaolu eeskirju maailmas) ja kolmandate riikide vahel;

| 17. | peab vajalikuks muuta kohustuslikuks tarbijate teavitamine sellest, kas importtoode või importtoodet sisaldav toode pärineb loomast, keda on peetud Euroopa loomade heaolu eeskirjades ettenähtust erineval viisil; |
| --- | --- |

17.

peab vajalikuks muuta kohustuslikuks tarbijate teavitamine sellest, kas importtoode või importtoodet sisaldav toode pärineb loomast, keda on peetud Euroopa loomade heaolu eeskirjades ettenähtust erineval viisil;

| 18. | väljendab kahetsust selle üle, et strateegia ei kajasta loomatervise olulisust loomade heaolu jaoks ning loomatervise seost inimeste tervisega; kutsub komisjoni üles kasutama käesolevas strateegias ühtse tervise põhimõtet ja tagama tõhusa kooskõla loomatervishoiustrateegiaga, sest head loomakasvatustavad aitavad paljude muude tegurite hulgas vältida haiguste levikut ja antimikroobset resistentsust; |
| --- | --- |

18.

väljendab kahetsust selle üle, et strateegia ei kajasta loomatervise olulisust loomade heaolu jaoks ning loomatervise seost inimeste tervisega; kutsub komisjoni üles kasutama käesolevas strateegias ühtse tervise põhimõtet ja tagama tõhusa kooskõla loomatervishoiustrateegiaga, sest head loomakasvatustavad aitavad paljude muude tegurite hulgas vältida haiguste levikut ja antimikroobset resistentsust;

| 19. | tuletab meelde, et parlament rõhutas oma 12. mai 2011. aasta resolutsioonis antibiootikumiresistentsuse kohta vajadust saada täielik ülevaade sellest, millal, kus, kuidas ja millistel loomadel tänapäeval antimikroobikume tegelikult kasutatakse, ja on veendunud, et komisjon peaks selliseid andmeid viivitamata koguma, analüüsima ja avalikustama; |
| --- | --- |

19.

tuletab meelde, et parlament rõhutas oma 12. mai 2011. aasta resolutsioonis antibiootikumiresistentsuse kohta vajadust saada täielik ülevaade sellest, millal, kus, kuidas ja millistel loomadel tänapäeval antimikroobikume tegelikult kasutatakse, ja on veendunud, et komisjon peaks selliseid andmeid viivitamata koguma, analüüsima ja avalikustama;

| 20. | märgib, et ELis on erakorraline vaktsineerimine ning mõningal juhul ennetav vaktsineerimine lubatud, aga eeskirjad tõkestavad veel vaktsineeritud loomadelt pärit toodete rahvusvahelist müüki; märgib, et nende piirangute puhul ei võeta piisavalt arvesse arenguid vaktsineerimistehnoloogias ja diagnostikas; palub, et Euroopa Komisjon tühistaks, kus võimalik, kaubandust tõkestavad meetmed, mis asjatult tõkestavad vaktsineerimise kasutamist; |
| --- | --- |

20.

märgib, et ELis on erakorraline vaktsineerimine ning mõningal juhul ennetav vaktsineerimine lubatud, aga eeskirjad tõkestavad veel vaktsineeritud loomadelt pärit toodete rahvusvahelist müüki; märgib, et nende piirangute puhul ei võeta piisavalt arvesse arenguid vaktsineerimistehnoloogias ja diagnostikas; palub, et Euroopa Komisjon tühistaks, kus võimalik, kaubandust tõkestavad meetmed, mis asjatult tõkestavad vaktsineerimise kasutamist;

| 21. | kutsub komisjoni üles pöörama vajalikku tähelepanu metsloomade tekitatavatele terviseohtudele; leiab, et märkimisväärne osa ilmnevatest nakkushaigustest on zoonootilised (ülekanduvad mets- ja koduloomade ning inimeste vahel), ja tunnistab, et metsloomakaubandus ning maakasutuse ja -korralduse muutumine võib viia uute või modifitseerunud vastasmõjudeni inimeste, kodu- ja metsloomade vahel, mis võib soodustada haiguste ülekandumist; rõhutab vajadust loomatervishoiu-, loomade heaolu ja kaubanduspoliitika sidususe järele; |
| --- | --- |

21.

kutsub komisjoni üles pöörama vajalikku tähelepanu metsloomade tekitatavatele terviseohtudele; leiab, et märkimisväärne osa ilmnevatest nakkushaigustest on zoonootilised (ülekanduvad mets- ja koduloomade ning inimeste vahel), ja tunnistab, et metsloomakaubandus ning maakasutuse ja -korralduse muutumine võib viia uute või modifitseerunud vastasmõjudeni inimeste, kodu- ja metsloomade vahel, mis võib soodustada haiguste ülekandumist; rõhutab vajadust loomatervishoiu-, loomade heaolu ja kaubanduspoliitika sidususe järele;

| 22. | nõuab, et komisjon koostaks 2015. aastaks aruande metsloomade tervisliku seisundi ning nendelt koduloomadele ja inimestele haiguste leviku riskide kohta; |
| --- | --- |

22.

nõuab, et komisjon koostaks 2015. aastaks aruande metsloomade tervisliku seisundi ning nendelt koduloomadele ja inimestele haiguste leviku riskide kohta;

| 23. | kutsub komisjoni üles aktiivselt ja pidevalt parandama nõudeid ELi looduslike liikidega kauplemist käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 338/97 (18) (muudetud) raames; |
| --- | --- |

23.

kutsub komisjoni üles aktiivselt ja pidevalt parandama nõudeid ELi looduslike liikidega kauplemist käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 338/97 (18) (muudetud) raames;

| 24. | juhib tähelepanu asjaolule, et ELi kasside ja koerte arvu on hinnatud ligikaudu sajale miljonile isendile ja et ei ole ühtegi ELi õigusakti, mis käsitleks lemmikloomade heaolu; |
| --- | --- |

24.

juhib tähelepanu asjaolule, et ELi kasside ja koerte arvu on hinnatud ligikaudu sajale miljonile isendile ja et ei ole ühtegi ELi õigusakti, mis käsitleks lemmikloomade heaolu;

| 25. | nõuab, et meetmete loetellu lisataks aruanne hulkuvate loomade kohta, mis soovitab liikmesriikidele konkreetseid, eetilisi ja jätkusuutlikke lahendusi ja sisaldab lemmikloomade registreerimise ja elektroonilise identifitseerimise kooskõlastatud süsteemi hinnangut; |
| --- | --- |

25.

nõuab, et meetmete loetellu lisataks aruanne hulkuvate loomade kohta, mis soovitab liikmesriikidele konkreetseid, eetilisi ja jätkusuutlikke lahendusi ja sisaldab lemmikloomade registreerimise ja elektroonilise identifitseerimise kooskõlastatud süsteemi hinnangut;

| 26. | rõhutab, et kasside ja koerte kohustuslik märgistamine koos tõhusa ja usaldusväärse loomade registreerimissüsteemiga tagab loomade jälgitavuse ning on väga oluline loomade tervise ja heaolu edukaks kontrolliks ning aitab propageerida vastutustundlikku loomapidamist ja rahvatervise kaitset; |
| --- | --- |

26.

rõhutab, et kasside ja koerte kohustuslik märgistamine koos tõhusa ja usaldusväärse loomade registreerimissüsteemiga tagab loomade jälgitavuse ning on väga oluline loomade tervise ja heaolu edukaks kontrolliks ning aitab propageerida vastutustundlikku loomapidamist ja rahvatervise kaitset;

| 27. | kutsub Euroopa Liitu ja liikmesriike üles ratifitseerima lemmikloomade kaitse Euroopa konventsiooni ning võtma selle sätted üle kohalikesse õigussüsteemidesse; |
| --- | --- |

27.

kutsub Euroopa Liitu ja liikmesriike üles ratifitseerima lemmikloomade kaitse Euroopa konventsiooni ning võtma selle sätted üle kohalikesse õigussüsteemidesse;

| 28. | palub liikmesriikidel vastu võtta terviklikud koerte populatsiooni ohjamise strateegiad, mis sisaldavad selliseid meetmeid nagu koerte arvukuse kontrollimist käsitlevad ja julmuse vastased õigusaktid, veterinaarprotseduuride, sealhulgas marutaudivastase vaktsineerimise ja steriliseerimise toetamine, et kontrollida soovimatute koerte arvu, ning lemmiklooma omanike vastutustunde suurendamine, nagu on nõutud ka Euroopa Parlamendi 13. oktoobri 2011. aasta deklaratsioonis; |
| --- | --- |

28.

palub liikmesriikidel vastu võtta terviklikud koerte populatsiooni ohjamise strateegiad, mis sisaldavad selliseid meetmeid nagu koerte arvukuse kontrollimist käsitlevad ja julmuse vastased õigusaktid, veterinaarprotseduuride, sealhulgas marutaudivastase vaktsineerimise ja steriliseerimise toetamine, et kontrollida soovimatute koerte arvu, ning lemmiklooma omanike vastutustunde suurendamine, nagu on nõutud ka Euroopa Parlamendi 13. oktoobri 2011. aasta deklaratsioonis;

| 29. | nõuab tungivalt, et komisjon soovitaks oma 2014. aasta uuringus ärilisel eesmärgil kasutatavate koerte ja kasside heaolu kohta konkreetseid lahendusi, et ennetada koerte ja kasside aretamist ja nendega kauplemist viisil, mis tõenäoliselt tekitab heaoluga seotud probleeme; |
| --- | --- |

29.

nõuab tungivalt, et komisjon soovitaks oma 2014. aasta uuringus ärilisel eesmärgil kasutatavate koerte ja kasside heaolu kohta konkreetseid lahendusi, et ennetada koerte ja kasside aretamist ja nendega kauplemist viisil, mis tõenäoliselt tekitab heaoluga seotud probleeme;

Jõustamine kõigepealt

| 30. | jagab komisjoni arvamust, et praegu on loomade heaolu eeskirjade järgimine veel puudulik, hoolimata mitmes valdkonnas tehtud edusammudest; märgib, et kuigi loomade heaolu puudutavad õigusaktid on juba põhiosas piisavad, ei rakendata neid kõigis liikmesriikides soovitud tasemel; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama, et loomade heaolu puudutavaid õigusakte järgitaks kõigis liikmesriikides; |
| --- | --- |

30.

jagab komisjoni arvamust, et praegu on loomade heaolu eeskirjade järgimine veel puudulik, hoolimata mitmes valdkonnas tehtud edusammudest; märgib, et kuigi loomade heaolu puudutavad õigusaktid on juba põhiosas piisavad, ei rakendata neid kõigis liikmesriikides soovitud tasemel; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama, et loomade heaolu puudutavaid õigusakte järgitaks kõigis liikmesriikides;

| 31. | väljendab kahetsust, et seitse aastat pärast nõukogu direktiivi 1999/22/EÜ (mis käsitleb metsloomade pidamist loomaaedades) täielikku rakendamist ei ole seda veel kõigis liikmesriikides täielikult rakendatud; rõhutab veel kord, et kõnealuses direktiivis on konkreetselt kehtestatud loomaaedades peetavate loomade tingimused ja heaolu ja see tuleks jõustada; |
| --- | --- |

31.

väljendab kahetsust, et seitse aastat pärast nõukogu direktiivi 1999/22/EÜ (mis käsitleb metsloomade pidamist loomaaedades) täielikku rakendamist ei ole seda veel kõigis liikmesriikides täielikult rakendatud; rõhutab veel kord, et kõnealuses direktiivis on konkreetselt kehtestatud loomaaedades peetavate loomade tingimused ja heaolu ja see tuleks jõustada;

| 32. | väljendab heameelt komisjoni dokumendi „Eelistatuimate tavade tegevusjuhend loomaaedadele” üle ja palub komisjonil lisada sellesse juhendisse parimaid tavasid käsitlevad juhendid metsloomade nõuetekohaselt vangistuses pidamise kohta; |
| --- | --- |

32.

väljendab heameelt komisjoni dokumendi „Eelistatuimate tavade tegevusjuhend loomaaedadele” üle ja palub komisjonil lisada sellesse juhendisse parimaid tavasid käsitlevad juhendid metsloomade nõuetekohaselt vangistuses pidamise kohta;

| 33. | leiab, et üks paremat jõustamist vajav valdkond on loomade transport, mida, ehkki see kestab looma elus vaid väga piiratud aja, on vaja täiustada, arvestades kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1/2005 (19) EFSA poolt kogutud teaduslikke andmeid; |
| --- | --- |

33.

leiab, et üks paremat jõustamist vajav valdkond on loomade transport, mida, ehkki see kestab looma elus vaid väga piiratud aja, on vaja täiustada, arvestades kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1/2005 (19) EFSA poolt kogutud teaduslikke andmeid;

| 34. | rõhutab, et kõigis ELi liikmesriikides tuleb täies ulatuses rakendada ja täita kõiki olemasolevaid loomade heaolu käsitlevaid õigusakte; on siiski seisukohal, et nende mittetäitmine ei tohiks takistada uute õigusaktide vastuvõtmist valdkondades, kus on vaja õigusakte ajakohastada uute teaduslike andmete valguses, või juhtudel, kui esineb lünki; |
| --- | --- |

34.

rõhutab, et kõigis ELi liikmesriikides tuleb täies ulatuses rakendada ja täita kõiki olemasolevaid loomade heaolu käsitlevaid õigusakte; on siiski seisukohal, et nende mittetäitmine ei tohiks takistada uute õigusaktide vastuvõtmist valdkondades, kus on vaja õigusakte ajakohastada uute teaduslike andmete valguses, või juhtudel, kui esineb lünki;

| 35. | tuletab meelde, et toiduahelas on ebavõrdsust, mis asetab esmatootja ebasoodsasse olukorda, ja selline olukord piirab loomade heaoluks tehtavaid investeeringuid põllumajandustootja tasandil; |
| --- | --- |

35.

tuletab meelde, et toiduahelas on ebavõrdsust, mis asetab esmatootja ebasoodsasse olukorda, ja selline olukord piirab loomade heaoluks tehtavaid investeeringuid põllumajandustootja tasandil;

| 36. | toob välja uute, loomade heaolu muudetud standardite vastuvõtmisega tootjatele tekkivad kulud ja konkurentsivõime võimaliku kadumise; märgib, et sageli ei kajastu need kulud hindades, mida põllumajandustootjatele makstakse; |
| --- | --- |

36.

toob välja uute, loomade heaolu muudetud standardite vastuvõtmisega tootjatele tekkivad kulud ja konkurentsivõime võimaliku kadumise; märgib, et sageli ei kajastu need kulud hindades, mida põllumajandustootjatele makstakse;

| 37. | avaldab heameelt ettepaneku üle teavitada tarbijaid paremini olemasolevatest ELi loomakaitse-eeskirjadest; kutsub komisjoni üles rohkem kaasama põllumajandustootjaid uurimisprogrammidesse ja kampaaniatesse; rõhutab vajadust teadvustada tarbijatele loomakaitse kõrgemast tasemest tulenevaid lisakulusid ning jaotada need kulud ühtlaselt toiduahela ulatuses; |
| --- | --- |

37.

avaldab heameelt ettepaneku üle teavitada tarbijaid paremini olemasolevatest ELi loomakaitse-eeskirjadest; kutsub komisjoni üles rohkem kaasama põllumajandustootjaid uurimisprogrammidesse ja kampaaniatesse; rõhutab vajadust teadvustada tarbijatele loomakaitse kõrgemast tasemest tulenevaid lisakulusid ning jaotada need kulud ühtlaselt toiduahela ulatuses;

| 38. | nõuab tungivalt, et kui on olemas selged teaduslikud tõendid loomade heaolu ja loomade transporti puudutavate probleemide kohta, võtaks komisjon vastu või kehtestaks uusi poliitikavahendeid nende lahendamiseks, töötades välja loomakaitsekulude parema jaotuse kogu toiduahela ulatuses; on seisukohal, et nende vahendite hulka võiksid kuuluda näiteks liigipõhised õigusaktid ja tulemuspõhised loomade heaolu näitajad ning kriteeriumid, mis on seotud toiduohutuse valdkonnas rakendatava riskihindamise süsteemiga; |
| --- | --- |

38.

nõuab tungivalt, et kui on olemas selged teaduslikud tõendid loomade heaolu ja loomade transporti puudutavate probleemide kohta, võtaks komisjon vastu või kehtestaks uusi poliitikavahendeid nende lahendamiseks, töötades välja loomakaitsekulude parema jaotuse kogu toiduahela ulatuses; on seisukohal, et nende vahendite hulka võiksid kuuluda näiteks liigipõhised õigusaktid ja tulemuspõhised loomade heaolu näitajad ning kriteeriumid, mis on seotud toiduohutuse valdkonnas rakendatava riskihindamise süsteemiga;

| 39. | rõhutab vajadust rakendada üleminekuperioodi vältel tulevastes loomade heaolu käsitlevates õigusaktides partnerluses kõigi sidusrühmadega põhjendatud õiguslikke teetähiseid; |
| --- | --- |

39.

rõhutab vajadust rakendada üleminekuperioodi vältel tulevastes loomade heaolu käsitlevates õigusaktides partnerluses kõigi sidusrühmadega põhjendatud õiguslikke teetähiseid;

| 40. | nõuab nõuetele vastavuse tagamiseks uue tervikliku varase sekkumise süsteemi loomist; rõhutab vajadust varakult kindlaks teha liikmesriigid, kellele tähtajast kinnipidamine valmistab raskusi, kasutades selleks uut menetlust, mis eeldab tihedat koostööd komisjoniga; teeb ettepaneku, et loodaks parimate tavade foorumid, et komisjon, liikmesriigid ja asjaomased sidusrühmad saaksid vahetada teavet selle kohta, kuidas on kõige parem tähtaegadest kinni pidada; et liikmesriigid koostaksid rakenduskava, mis sisaldab etappide kaupa kuni lõpptähtajani teetähiseid ja eesmärke; ning et algatataks uurimus, et selgitada välja võimalused, kuidas Euroopa ametiasutused saaksid kaasa aidata loomade heaolu käsitlevate õigusaktide täielikule järgimisele; |
| --- | --- |

40.

nõuab nõuetele vastavuse tagamiseks uue tervikliku varase sekkumise süsteemi loomist; rõhutab vajadust varakult kindlaks teha liikmesriigid, kellele tähtajast kinnipidamine valmistab raskusi, kasutades selleks uut menetlust, mis eeldab tihedat koostööd komisjoniga; teeb ettepaneku, et loodaks parimate tavade foorumid, et komisjon, liikmesriigid ja asjaomased sidusrühmad saaksid vahetada teavet selle kohta, kuidas on kõige parem tähtaegadest kinni pidada; et liikmesriigid koostaksid rakenduskava, mis sisaldab etappide kaupa kuni lõpptähtajani teetähiseid ja eesmärke; ning et algatataks uurimus, et selgitada välja võimalused, kuidas Euroopa ametiasutused saaksid kaasa aidata loomade heaolu käsitlevate õigusaktide täielikule järgimisele;

| 41. | rõhutab, et komisjonile ja eelkõige Toidu- ja Veterinaarametile tuleb kooskõlas ELi eelarvesoovituste ja volitustega anda rohkem vahendeid, et nad saaksid nõuetekohaselt kontrollida liikmesriikide teostatavat loomade heaolu järelevalvet, millest osa peaksid olema etteteatamata kontrollid, ning käsitleda rikkumisi; palub, et liikmesriigid tagaksid piisava hulga vajaliku koolitusega loomade heaolu inspektoreid, kusjuures kehtestatakse ühtsed tulemuslikkusnäitajad, mis tagab järjepideva kontrollimise kõigis liikmesriikides, ning kaaluksid tootjaorganisatsioonidele suuremate volituste ja õiguste andmist; |
| --- | --- |

41.

rõhutab, et komisjonile ja eelkõige Toidu- ja Veterinaarametile tuleb kooskõlas ELi eelarvesoovituste ja volitustega anda rohkem vahendeid, et nad saaksid nõuetekohaselt kontrollida liikmesriikide teostatavat loomade heaolu järelevalvet, millest osa peaksid olema etteteatamata kontrollid, ning käsitleda rikkumisi; palub, et liikmesriigid tagaksid piisava hulga vajaliku koolitusega loomade heaolu inspektoreid, kusjuures kehtestatakse ühtsed tulemuslikkusnäitajad, mis tagab järjepideva kontrollimise kõigis liikmesriikides, ning kaaluksid tootjaorganisatsioonidele suuremate volituste ja õiguste andmist;

| 42. | kutsub ELi liikmesriike üles tagama, et ELi loomade heaolu reeglite rikkumisi karistatakse tõhusalt ja proportsionaalselt ning et iga sanktsiooniga koos jagaksid pädevad asutused piisavalt teavet ja suuniseid ning samuti ka asjakohaseid parandusmeetmeid; |
| --- | --- |

42.

kutsub ELi liikmesriike üles tagama, et ELi loomade heaolu reeglite rikkumisi karistatakse tõhusalt ja proportsionaalselt ning et iga sanktsiooniga koos jagaksid pädevad asutused piisavalt teavet ja suuniseid ning samuti ka asjakohaseid parandusmeetmeid;

| 43. | tuletab meelde Euroopa Parlamendi vastuseisu erasektori abiinspektoritele (PIA) kasutamisele punase liha sektori tapamajades. leiab, et selles sektoris peavad hügieeni kontrollima sõltumatud lihainspektorid; |
| --- | --- |

43.

tuletab meelde Euroopa Parlamendi vastuseisu erasektori abiinspektoritele (PIA) kasutamisele punase liha sektori tapamajades. leiab, et selles sektoris peavad hügieeni kontrollima sõltumatud lihainspektorid;

| 44. | märgib ära lõpptähtaja märtsis 2013, pärast mida on loomadel katsetatud uute kosmeetikatoodete müük keelatud; toetab kõnealust tähtaega ja kutsub komisjoni üles seda mitte pikendama; |
| --- | --- |

44.

märgib ära lõpptähtaja märtsis 2013, pärast mida on loomadel katsetatud uute kosmeetikatoodete müük keelatud; toetab kõnealust tähtaega ja kutsub komisjoni üles seda mitte pikendama;

| 45. | tuletab meelde, et põhjendatud kahtluse korral on komisjon kohustatud kontrollima liikmesriikide kontrollkäike, et veenduda vastavuses direktiivi 2010/63/EL (teaduslikel eesmärkidel kasutatavate loomade kaitse kohta) nõuetele; |
| --- | --- |

45.

tuletab meelde, et põhjendatud kahtluse korral on komisjon kohustatud kontrollima liikmesriikide kontrollkäike, et veenduda vastavuses direktiivi 2010/63/EL (teaduslikel eesmärkidel kasutatavate loomade kaitse kohta) nõuetele;

| 46. | nõuab, et komisjon jätkaks selliste katsemeetodite uurimise julgustamist, mille käigus on vaja vähem katseloomi, ning võimaluse korral edendama nende meetodite rakendamist; nõuab seoses sellega, et komisjon tunnustaks ja kasutaks kemikaalimääruse REACH kohast „laiendatud ühe” katse meetodit; |
| --- | --- |

46.

nõuab, et komisjon jätkaks selliste katsemeetodite uurimise julgustamist, mille käigus on vaja vähem katseloomi, ning võimaluse korral edendama nende meetodite rakendamist; nõuab seoses sellega, et komisjon tunnustaks ja kasutaks kemikaalimääruse REACH kohast „laiendatud ühe” katse meetodit;

| 47. | palub komisjonil ja liikmesriikidel tagada, et teadusuuringute programmis Horisont 2020 nähtaks ette võimalused piisavate teadusuuringute tegemiseks bioloogilise mitmekesisuse säilitamise, metsloomadega kauplemise, loomadega mitteseotud alternatiivide väljatöötamise ja valideerimise ning kujunemisjärgus tehnoloogiate mõju valdkonnas; |
| --- | --- |

47.

palub komisjonil ja liikmesriikidel tagada, et teadusuuringute programmis Horisont 2020 nähtaks ette võimalused piisavate teadusuuringute tegemiseks bioloogilise mitmekesisuse säilitamise, metsloomadega kauplemise, loomadega mitteseotud alternatiivide väljatöötamise ja valideerimise ning kujunemisjärgus tehnoloogiate mõju valdkonnas;

| 48. | palub komisjonil lisada loomade heaolu tulevase seitsmenda keskkonnaalase tegevuskava eesmärgiks, tagades eelkõige strateegiate ja meetmete hõlmamise, mille eesmärk on vähendada loomade kasutamist teadustöös; |
| --- | --- |

48.

palub komisjonil lisada loomade heaolu tulevase seitsmenda keskkonnaalase tegevuskava eesmärgiks, tagades eelkõige strateegiate ja meetmete hõlmamise, mille eesmärk on vähendada loomade kasutamist teadustöös;

| 49. | juhib tähelepanu Euroopa kodanike murele, mis on ilmnenud parlamendile esitatud petitsioonides ja mis puudutab uimastamata tapmisega seotud erandite kuritarvitamist ELis; on eriti mures seepärast, et mõnes liikmesriigis kuritarvitatakse suures ulatuses praegust erandit uimastuseta tapmise kohta, tekitades kahju loomade heaolule, põllumajandustootjatele ja tarbijatele; nõuab tungivalt, et komisjon kiirendaks uimastuseta tapetud loomade liha märgistamise hindamist ja esitaks oma aruande enne 2013. aastat, olles võtnud endale kohustuse viia hindamine läbi 2011. aastal; tõstab esile, et küsimus sellest, et tarbijaid ei teavitata, kas ostetav liha on pärit uimastuseta tapetud loomalt või mitte, pakub üldsusele suurt huvi nii läbipaistvuse kui ka loomade kannatuste tõttu; toonitab siiski, et märgistamine ei ole nõuetekohase jõustamise alternatiiv, sest see võib suunata tarbijat ainult siis, kui pakutud teave on kontrollitud ja õige; |
| --- | --- |

49.

juhib tähelepanu Euroopa kodanike murele, mis on ilmnenud parlamendile esitatud petitsioonides ja mis puudutab uimastamata tapmisega seotud erandite kuritarvitamist ELis; on eriti mures seepärast, et mõnes liikmesriigis kuritarvitatakse suures ulatuses praegust erandit uimastuseta tapmise kohta, tekitades kahju loomade heaolule, põllumajandustootjatele ja tarbijatele; nõuab tungivalt, et komisjon kiirendaks uimastuseta tapetud loomade liha märgistamise hindamist ja esitaks oma aruande enne 2013. aastat, olles võtnud endale kohustuse viia hindamine läbi 2011. aastal; tõstab esile, et küsimus sellest, et tarbijaid ei teavitata, kas ostetav liha on pärit uimastuseta tapetud loomalt või mitte, pakub üldsusele suurt huvi nii läbipaistvuse kui ka loomade kannatuste tõttu; toonitab siiski, et märgistamine ei ole nõuetekohase jõustamise alternatiiv, sest see võib suunata tarbijat ainult siis, kui pakutud teave on kontrollitud ja õige;

| 50. | rõhutab, et on vaja kehtestada tõhusamad kaitsemeetmed EList kolmandatesse riikidesse eksporditavatele tapaloomade jaoks; |
| --- | --- |

50.

rõhutab, et on vaja kehtestada tõhusamad kaitsemeetmed EList kolmandatesse riikidesse eksporditavatele tapaloomade jaoks;

| 51. | leiab, et loomade heaolu käsitlevate ELi õigusaktidega peaksid kaasnema ühtlustatud ja otstarbekohased suunised, mis tagavad õigusaktide ühtse kohaldamise ja rakendamise, hõlmates näiteks selliseid küsimusi nagu sobivus transpordiks ja vee andmine enne transporti ja selle ajal, puhkepeatustes ja sihtkohas; |
| --- | --- |

51.

leiab, et loomade heaolu käsitlevate ELi õigusaktidega peaksid kaasnema ühtlustatud ja otstarbekohased suunised, mis tagavad õigusaktide ühtse kohaldamise ja rakendamise, hõlmates näiteks selliseid küsimusi nagu sobivus transpordiks ja vee andmine enne transporti ja selle ajal, puhkepeatustes ja sihtkohas;

| 52. | täheldab, et võimalikke puudujääke rakendamises põhjendatakse tihti õiguslike sätetega, mis ei ole praktikas rakendatavad; |
| --- | --- |

52.

täheldab, et võimalikke puudujääke rakendamises põhjendatakse tihti õiguslike sätetega, mis ei ole praktikas rakendatavad;

| 53. | rõhutab, et Euroopa kodanikud esitavad parlamendile regulaarselt petitsioone selle kohta, et liikmesriigid ei jõusta määruse (EÜ) nr 882/2004 sätteid; |
| --- | --- |

53.

rõhutab, et Euroopa kodanikud esitavad parlamendile regulaarselt petitsioone selle kohta, et liikmesriigid ei jõusta määruse (EÜ) nr 882/2004 sätteid;

| 54. | tuletab komisjonile ja liikmesriikidele meelde määruses (EÜ) nr 882/2004 sätestatud kohustust esitada võrreldavat teavet loomade heaolu kohta; palub, et komisjon võtaks nõuete mittetäitmise korral tõhusaid meetmeid; |
| --- | --- |

54.

tuletab komisjonile ja liikmesriikidele meelde määruses (EÜ) nr 882/2004 sätestatud kohustust esitada võrreldavat teavet loomade heaolu kohta; palub, et komisjon võtaks nõuete mittetäitmise korral tõhusaid meetmeid;

| 55. | kutsub kõiki suuremaid Euroopa jaekaubandusettevõtjaid üles võtma endale ühise avaliku deklaratsiooniga kohustuse müüa ainult neid tooteid, mille puhul on järgitud ELi loomade heaolu käsitlevates õigusaktides sätestatud või neist veelgi rangemaid norme; |
| --- | --- |

55.

kutsub kõiki suuremaid Euroopa jaekaubandusettevõtjaid üles võtma endale ühise avaliku deklaratsiooniga kohustuse müüa ainult neid tooteid, mille puhul on järgitud ELi loomade heaolu käsitlevates õigusaktides sätestatud või neist veelgi rangemaid norme;

Teavitamine ja koolitus

| 56. | rõhutab piirkondlikul ja kohalikul tasandil kohandatava ja kättesaadava teabe ja koolituse tähtsust, nt piirkondlike töökodade ja nüüdisaegse tehnoloogia kasutamise teel, ning seda, et uusi õigusakte ja teaduse edusamme puudutav teave jõuaks kõikide loomadega tegelevate isikuteni; tuletab meelde rolli, mida sellega seoses võiks etendada ELi loomade heaolu keskuste koordineeritud võrgustik; |
| --- | --- |

56.

rõhutab piirkondlikul ja kohalikul tasandil kohandatava ja kättesaadava teabe ja koolituse tähtsust, nt piirkondlike töökodade ja nüüdisaegse tehnoloogia kasutamise teel, ning seda, et uusi õigusakte ja teaduse edusamme puudutav teave jõuaks kõikide loomadega tegelevate isikuteni; tuletab meelde rolli, mida sellega seoses võiks etendada ELi loomade heaolu keskuste koordineeritud võrgustik;

| 57. | on seisukohal, et Euroopa tugikeskuste võrgustik peab andma olulist, kvaliteetset, professionaalset ja järjepidevat tuge liikmesriikidele ja teistele sidusrühmadele seoses loomade heaolu parimate tavadega; |
| --- | --- |

57.

on seisukohal, et Euroopa tugikeskuste võrgustik peab andma olulist, kvaliteetset, professionaalset ja järjepidevat tuge liikmesriikidele ja teistele sidusrühmadele seoses loomade heaolu parimate tavadega;

| 58. | kutsub komisjoni üles edendama olemasolevaid loomade heaolu käsitlevaid suuniseid ja muid vabatahtlikke algatusi, arendades selleks veebipõhise portaali, mille kaudu on võimalik pärast valideerimist selliseid dokumente koguda ja levitada; |
| --- | --- |

58.

kutsub komisjoni üles edendama olemasolevaid loomade heaolu käsitlevaid suuniseid ja muid vabatahtlikke algatusi, arendades selleks veebipõhise portaali, mille kaudu on võimalik pärast valideerimist selliseid dokumente koguda ja levitada;

| 59. | palub, et liikmesriigid kasutaksid ELi rahastatavate maaelu ja piirkondliku arengu programmide raames paremini ära loomade heaolu, loomapidamissüsteeme ja haiguste kontrolli puudutavaid piiriülese teadmussiirde sätteid; |
| --- | --- |

59.

palub, et liikmesriigid kasutaksid ELi rahastatavate maaelu ja piirkondliku arengu programmide raames paremini ära loomade heaolu, loomapidamissüsteeme ja haiguste kontrolli puudutavaid piiriülese teadmussiirde sätteid;

| 60. | leiab, et loomade heaolu nõuded tuleks tulevastes maaelu arengu kavades muuta kohustuslikuks; usub ühtlasi, et Euroopa kõrget lisandväärtust loomade heaolu näol tuleks kajastada kaasrahastamismäärades; |
| --- | --- |

60.

leiab, et loomade heaolu nõuded tuleks tulevastes maaelu arengu kavades muuta kohustuslikuks; usub ühtlasi, et Euroopa kõrget lisandväärtust loomade heaolu näol tuleks kajastada kaasrahastamismäärades;

Raamseadus

| 61. | tervitab loomade heaolu Euroopa raamseaduse kaasamist strateegiasse, nagu parlament soovitas, ja julgustab komisjoni esitama oma ettepaneku koos 2013. aastaks kavandatud nõukogu 20. juuli 1998. aasta direktiivi 98/58/EÜ, mis käsitleb põllumajandusloomade kaitset (20), läbivaatamisega; on veendunud, et kõnealune raamseadus peaks olema arusaadav, sellele peaks eelnema konsulteerimine kõigi sidusrühmadega, see peaks keskenduma nii sisenditele kui ka tulemustele ja tooma kaasa parema loomade heaolu; |
| --- | --- |

61.

tervitab loomade heaolu Euroopa raamseaduse kaasamist strateegiasse, nagu parlament soovitas, ja julgustab komisjoni esitama oma ettepaneku koos 2013. aastaks kavandatud nõukogu 20. juuli 1998. aasta direktiivi 98/58/EÜ, mis käsitleb põllumajandusloomade kaitset (20), läbivaatamisega; on veendunud, et kõnealune raamseadus peaks olema arusaadav, sellele peaks eelnema konsulteerimine kõigi sidusrühmadega, see peaks keskenduma nii sisenditele kui ka tulemustele ja tooma kaasa parema loomade heaolu;

| 62. | osutab, et kõnealune raamseadus peaks olema vahendiks, millega lihtsustada olemasolevaid loomade heaolu käsitlevaid õigusakte ja muuta need sujuvamaks; märgib, et raamseaduse peamine eesmärk peaks olema saavutada parem ja põhjalikum vastavus kehtivate loomade heaolu käsitlevate seadustega; |
| --- | --- |

62.

osutab, et kõnealune raamseadus peaks olema vahendiks, millega lihtsustada olemasolevaid loomade heaolu käsitlevaid õigusakte ja muuta need sujuvamaks; märgib, et raamseaduse peamine eesmärk peaks olema saavutada parem ja põhjalikum vastavus kehtivate loomade heaolu käsitlevate seadustega;

| 63. | tuletab meelde, et tootjad on halduskohustustest üleküllastunud ning et pideval halduse lihtsustamise otsingul ei tohiks nimetatud ELi raamseadus seda koormat suurendada; |
| --- | --- |

63.

tuletab meelde, et tootjad on halduskohustustest üleküllastunud ning et pideval halduse lihtsustamise otsingul ei tohiks nimetatud ELi raamseadus seda koormat suurendada;

| 64. | tuletab meelde parlamendi seisukohta, et niisugune raamseadus peaks lähtuma kinnitatud teaduslikust teabest ja tõendatud kogemustest ning hõlmama kõiki peetavaid loomi ning samuti hüljatud ja hulkuvaid koduloomi; tuletab meelde, et parlament on nõudnud toidu tootmiseks kasvatatavate loomade liikide osas heaolu käsitleva projekti „Animal Welfare Quality” täiendavat arendamist seoses selle lihtsustamise ja tegeliku kohaldamisega; |
| --- | --- |

64.

tuletab meelde parlamendi seisukohta, et niisugune raamseadus peaks lähtuma kinnitatud teaduslikust teabest ja tõendatud kogemustest ning hõlmama kõiki peetavaid loomi ning samuti hüljatud ja hulkuvaid koduloomi; tuletab meelde, et parlament on nõudnud toidu tootmiseks kasvatatavate loomade liikide osas heaolu käsitleva projekti „Animal Welfare Quality” täiendavat arendamist seoses selle lihtsustamise ja tegeliku kohaldamisega;

| 65. | on veendunud, et raamseadus, tihedasti seotud OIE määratluste ja soovitustega, suurendaks ELi loomapidajate, omanike ja loomakasvatajate konkurentsivõimet rahvusvahelisel turul, sest see aitaks ühtlasi kindlustada ausat konkurentsi siseturul; |
| --- | --- |

65.

on veendunud, et raamseadus, tihedasti seotud OIE määratluste ja soovitustega, suurendaks ELi loomapidajate, omanike ja loomakasvatajate konkurentsivõimet rahvusvahelisel turul, sest see aitaks ühtlasi kindlustada ausat konkurentsi siseturul;

| 66. | on seisukohal, et Euroopa loomade heaolu raamseadus peaks looma ühtse loomade heaolu baastaseme kogu Euroopa Liidus, mis on siseturu vaba ja õiglase konkurentsi oluliseks tingimuseks, nii kodumaiste toodete kui ka kolmandatest riikidest imporditud toodete puhul; on seisukohal, et siiski peaks liikmesriikidel ja piirkondadel olema võimalus võimaldada üksikutel tootjatel või tootjate gruppidel luua vabatahtlikke süsteeme, millel on sügavam mõju, samal ajal vältides konkurentsi moonutamist ning kaitstes ELi konkurentsivõimet rahvusvahelistel turgudel; |
| --- | --- |

66.

on seisukohal, et Euroopa loomade heaolu raamseadus peaks looma ühtse loomade heaolu baastaseme kogu Euroopa Liidus, mis on siseturu vaba ja õiglase konkurentsi oluliseks tingimuseks, nii kodumaiste toodete kui ka kolmandatest riikidest imporditud toodete puhul; on seisukohal, et siiski peaks liikmesriikidel ja piirkondadel olema võimalus võimaldada üksikutel tootjatel või tootjate gruppidel luua vabatahtlikke süsteeme, millel on sügavam mõju, samal ajal vältides konkurentsi moonutamist ning kaitstes ELi konkurentsivõimet rahvusvahelistel turgudel;

| 67. | tuletab meelde parlamendi seisukohta, et niisugune raamseadus ei tohiks takistada tootjaid võtmast kasutusele vabatahtlikke süsteeme, mis ulatuvad ELi eeskirjadest kaugemale, ja on veendunud, et kõnealused süsteemid peaksid samuti olema teaduspõhised ja neid saaks edendada sertifitseeritud ja ühtsete märgiste abil; kutsub komisjoni üles täiendama oma teatist COM(2009)0584, esitades vajadusel seadusandlike ettepanekutega varustatud uurimuse liha- ja piimatoodete üleeuroopaliste märgistamisskeemide kohta, eesmärgiga teavitada tarbijaid kasutatud põllumajandusmeetodist ja selle mõjust loomade heaolule, et saavutada tarbijate maksimaalselt tõhus ja järjekindel teavitamine ja läbipaistvus; |
| --- | --- |

67.

tuletab meelde parlamendi seisukohta, et niisugune raamseadus ei tohiks takistada tootjaid võtmast kasutusele vabatahtlikke süsteeme, mis ulatuvad ELi eeskirjadest kaugemale, ja on veendunud, et kõnealused süsteemid peaksid samuti olema teaduspõhised ja neid saaks edendada sertifitseeritud ja ühtsete märgiste abil; kutsub komisjoni üles täiendama oma teatist COM(2009)0584, esitades vajadusel seadusandlike ettepanekutega varustatud uurimuse liha- ja piimatoodete üleeuroopaliste märgistamisskeemide kohta, eesmärgiga teavitada tarbijaid kasutatud põllumajandusmeetodist ja selle mõjust loomade heaolule, et saavutada tarbijate maksimaalselt tõhus ja järjekindel teavitamine ja läbipaistvus;

| 68. | leiab, et loomade heaolu Euroopa raamseadus peaks hõlmama:






  a) | ühist OIE-põhist määratlust ja arusaama loomade heaolu kohta ning üldisi teaduspõhiseid eesmärke; |
| --- | --- | --- |

68.

leiab, et loomade heaolu Euroopa raamseadus peaks hõlmama:

a)

ühist OIE-põhist määratlust ja arusaama loomade heaolu kohta ning üldisi teaduspõhiseid eesmärke;

| b) | hoolduskohustuse põhimõtet kõikidele loomaomanikele ja loomadega tegelevatele isikutele, kusjuures hulkuvad loomad peaksid inimeste tervise ja ohutusega seotud riskide tõttu kuuluma eelkõige omaniku ja lõppkokkuvõttes liikmesriikide ametiasutuste vastutusalasse; |
| --- | --- |

b)

hoolduskohustuse põhimõtet kõikidele loomaomanikele ja loomadega tegelevatele isikutele, kusjuures hulkuvad loomad peaksid inimeste tervise ja ohutusega seotud riskide tõttu kuuluma eelkõige omaniku ja lõppkokkuvõttes liikmesriikide ametiasutuste vastutusalasse;

| c) | teadlikkuse tõstmise vahendeid ja suuniseid riigiasutuste töötajatele, kuidas tuvastada oma kohustusi täites loomade heaoluga seotud probleeme; |
| --- | --- |

c)

teadlikkuse tõstmise vahendeid ja suuniseid riigiasutuste töötajatele, kuidas tuvastada oma kohustusi täites loomade heaoluga seotud probleeme;

| d) | nõudmist vajaduse korral tõendada mis tahes inimese pädevust, kes tegeleb loomadega oma ametikohustustega seoses, tunnustades samal ajal praktilistest kogemustest või väljaõppest juba omandatud oskusi ja teadmisi, koos vastavate koolitusnõuetega, mis on seotud eriomaste loomade heaolu arvestavate kohustustega; |
| --- | --- |

d)

nõudmist vajaduse korral tõendada mis tahes inimese pädevust, kes tegeleb loomadega oma ametikohustustega seoses, tunnustades samal ajal praktilistest kogemustest või väljaõppest juba omandatud oskusi ja teadmisi, koos vastavate koolitusnõuetega, mis on seotud eriomaste loomade heaolu arvestavate kohustustega;

| e) | liikmesriikide kohustust esitada komisjonile iga kahe aasta järel aruanne loomade heaolu alaste ELi õigusaktide rakendamise kohta, sh tegevuskava järgnevaks kaheks aastaks, ja komisjoni kohustust avaldada viivitamata kõnealused aruanded koos kokkuvõttega; |
| --- | --- |

e)

liikmesriikide kohustust esitada komisjonile iga kahe aasta järel aruanne loomade heaolu alaste ELi õigusaktide rakendamise kohta, sh tegevuskava järgnevaks kaheks aastaks, ja komisjoni kohustust avaldada viivitamata kõnealused aruanded koos kokkuvõttega;

| f) | tõhusaid ja õigeaegseid meetmeid nende liikmesriikide vastu, kes ei esita aruandeid või ei täida oma kontrolli- ja järelevalvekohustusi; |
| --- | --- |

f)

tõhusaid ja õigeaegseid meetmeid nende liikmesriikide vastu, kes ei esita aruandeid või ei täida oma kontrolli- ja järelevalvekohustusi;

| g) | koordineeritud loomade heaolu Euroopa võrgustiku loomist, mis katseprojekti X/2012 kogemuste põhjal toetab teavitus- ja koolituskampaaniaid, hindab loomade heaolu nõudeid uusimate eksperdihinnangutel põhinevate teaduslikult põhjendatud teadmiste alusel ja kooskõlastab ELi uute tehnoloogiate eelkontrolli süsteemi, kooskõlas komisjoni ja tema ametite ja komiteede edendatavate olemasolevate programmidega; |
| --- | --- |

g)

koordineeritud loomade heaolu Euroopa võrgustiku loomist, mis katseprojekti X/2012 kogemuste põhjal toetab teavitus- ja koolituskampaaniaid, hindab loomade heaolu nõudeid uusimate eksperdihinnangutel põhinevate teaduslikult põhjendatud teadmiste alusel ja kooskõlastab ELi uute tehnoloogiate eelkontrolli süsteemi, kooskõlas komisjoni ja tema ametite ja komiteede edendatavate olemasolevate programmidega;

| h) | struktuuri teaduspõhiste valdkondlike õigusaktide ja mitteseadusandlike meetmete jaoks, |
| --- | --- |

h)

struktuuri teaduspõhiste valdkondlike õigusaktide ja mitteseadusandlike meetmete jaoks,

| i) | läbivaatamisklauslit, et võimaldada raamseadust korrapäraselt kohandada teaduse edusammudega, arvestades samas vajadust õiguskindluse järele ja tehtud investeeringute majanduslikku kasutusiga; |
| --- | --- |

i)

läbivaatamisklauslit, et võimaldada raamseadust korrapäraselt kohandada teaduse edusammudega, arvestades samas vajadust õiguskindluse järele ja tehtud investeeringute majanduslikku kasutusiga;

*

* *

| 69. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

69.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 308 E, 16.12.2006, lk 170.

(2)  ELT C 279 E, 19.11.2009, lk 89.

(3)  ELT C 212 E, 5.8.2010, lk 326.

(4)  ELT C 81 E, 15.3.2011, lk 25.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0238.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0083.

(7)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0096.

(8)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0444.

(9)  EFSA Journal 2011; 9(1):1966.

(10)  EFSA Journal 2012; 10(1):2513.

(11)  OIE maismaaloomade tervishoiu eeskirjad, artikkel 7.1.1 (2011). http://www.oie.int/index.php?id=169&L=0&htmfile=chapitre_1.7.1.htm.

(12)  www.welfarequality.net/everyone/43395/7/0/22.

(13)  EÜT L 323, 17.11.1978, lk 12.

(14)  ETS 125 – Lemmikloomade kaitse, 13.11.1987.

(15)  ELT L 165, 30.4.2004, lk. 1.

(16)  EÜT L 94, 9.4.1999, lk 24.

(17)  ELT L 276, 20.10.2010, lk 33.

(18)  EÜT L 61, 3.3.1997, lk 1.

(19)  ELT L 3, 5.1.2005, lk 1.

(20)  EÜT L 221, 8.8.1998, lk 23.

---

| 29.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 349/71 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 349/71

---

Kolmapäev, 4. juuli 2012Lemmikloomade ja hulkuvate loomade kaitset käsitleva ELi õigusraamistiku loomine

P7_TA(2012)0291

Euroopa Parlamendi 4. juuli 2012. aasta resolutsioon ELi õigusliku raamistiku loomise kohta lemmikloomade ja hulkuvate loomade kaitseks (2012/2670(RSP))

2013/C 349 E/08

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse suurel hulgal ELi kodanike poolt esitatud petitsioone, milles nõutakse ELi õigusliku raamistiku loomist lemmikloomade ja hulkuvate loomade kaitseks (1613/2010, 1274/2011, 1321/2011, 1377/2011, 1412/2011 ja muud), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse suurel hulgal ELi kodanike poolt esitatud petitsioone, milles nõutakse ELi õigusliku raamistiku loomist lemmikloomade ja hulkuvate loomade kaitseks (1613/2010, 1274/2011, 1321/2011, 1377/2011, 1412/2011 ja muud),

| — | võttes arvesse lemmikloomade kaitse Euroopa konventsiooni (CETS nr 125), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse lemmikloomade kaitse Euroopa konventsiooni (CETS nr 125),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 202 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 202 lõiget 2,

| A. | arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 13 sätestatakse, et kuna loomad on aistimisvõimelised olendid, peavad EL ja liikmesriigid pöörama nende heaolu nõuetele täit tähelepanu; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 13 sätestatakse, et kuna loomad on aistimisvõimelised olendid, peavad EL ja liikmesriigid pöörama nende heaolu nõuetele täit tähelepanu;

| B. | arvestades, et lemmikloomade ja hulkuvate loomade kaitse kohta ei ole koostatud ühtegi ELi õigusakti, kuigi ELis elab hinnanguliselt üle saja miljoni lemmiklooma; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et lemmikloomade ja hulkuvate loomade kaitse kohta ei ole koostatud ühtegi ELi õigusakti, kuigi ELis elab hinnanguliselt üle saja miljoni lemmiklooma;

| C. | arvestades, et kõik liikmesriigid ei ole veel lemmikloomade kaitse Euroopa konventsioonile alla kirjutanud; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et kõik liikmesriigid ei ole veel lemmikloomade kaitse Euroopa konventsioonile alla kirjutanud;

| D. | arvestades, et paljudes liikmesriikides koheldakse lemmikloomi ja hulkuvaid loomi halvasti ja julmalt, ning arvestades, et petitsioonide esitajad viitavad peamiselt Lõuna- ja Ida-Euroopas asuvates liikmesriikides toimunud juhtumitele; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et paljudes liikmesriikides koheldakse lemmikloomi ja hulkuvaid loomi halvasti ja julmalt, ning arvestades, et petitsioonide esitajad viitavad peamiselt Lõuna- ja Ida-Euroopas asuvates liikmesriikides toimunud juhtumitele;

| 1. | kutsub Euroopa Liitu ja liikmesriike üles ratifitseerima lemmikloomade kaitse Euroopa konventsiooni ning rakendama selle sätteid riiklikes õigussüsteemides; |
| --- | --- |

1.

kutsub Euroopa Liitu ja liikmesriike üles ratifitseerima lemmikloomade kaitse Euroopa konventsiooni ning rakendama selle sätteid riiklikes õigussüsteemides;

| 2. | kutsub komisjoni üles tegema ettepanekut ELi õigusliku raamistiku kohta lemmikloomade ja hulkuvate loomade kaitseks, sealhulgas:






  — | loomade identifitseerimise ja registreerimise eeskirjad, |
| --- | --- | --- |

2.

kutsub komisjoni üles tegema ettepanekut ELi õigusliku raamistiku kohta lemmikloomade ja hulkuvate loomade kaitseks, sealhulgas:

—

loomade identifitseerimise ja registreerimise eeskirjad,

| — | hulkuvate loomade haldamise strateegiad, sealhulgas vaktsineerimise ja steriliseerimise programmid, |
| --- | --- |

—

hulkuvate loomade haldamise strateegiad, sealhulgas vaktsineerimise ja steriliseerimise programmid,

| — | vastutustundliku omanditunde edendamise meetmed, |
| --- | --- |

—

vastutustundliku omanditunde edendamise meetmed,

| — | litsentseerimata koerakasvanduste ja varjupaikade keelustamine, |
| --- | --- |

—

litsentseerimata koerakasvanduste ja varjupaikade keelustamine,

| — | hulkuvate loomade ilma meditsiinilise põhjuseta tapmise keelustamine, |
| --- | --- |

—

hulkuvate loomade ilma meditsiinilise põhjuseta tapmise keelustamine,

| — | loomade heaolu käsitlevad teabe-ja haridusprogrammid koolides, |
| --- | --- |

—

loomade heaolu käsitlevad teabe-ja haridusprogrammid koolides,

| — | rangete sanktsioonide rakendamine nende liikmesriikide suhtes, kes ei täida eeskirjasid; |
| --- | --- |

—

rangete sanktsioonide rakendamine nende liikmesriikide suhtes, kes ei täida eeskirjasid;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

| 29.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 349/72 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 349/72

---

Kolmapäev, 4. juuli 2012Euroopa Ülemkogu kohtumise (28.–29. juuni 2012) järeldused

P7_TA(2012)0292

Euroopa Parlamendi 4. juuli 2012. aasta resolutsioon Euroopa Ülemkogu 2012. aasta juunis toimunud kohtumise kohta (2011/2923(RSP))

2013/C 349 E/09

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 23. mai 2012. aastal toimunud mitteametlikku kohtumist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 23. mai 2012. aastal toimunud mitteametlikku kohtumist,

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 28. ja 29. juunil 2012. aastal toimunud kohtumist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 28. ja 29. juunil 2012. aastal toimunud kohtumist,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 2,

| 1. | peab tervitatavaks Euroopa Ülemkogu tehtud konkreetseid samme euroala kriisiga tegelemiseks ning seda, et ta tunnistas vajadust meetmete järele, mis käsitleksid nii eelarve konsolideerimist kui ka majanduskasvu; on arvamusel, et tippkohtumine kajastab Euroopa Ülemkogu lähenemisviisi Euroopa ees seisvatele probleemidele, mille sihiks on seatud tasakaalustatum, majanduslikult tõhus ja sotsiaalselt õiglane kriisilahenduskava; |
| --- | --- |

1.

peab tervitatavaks Euroopa Ülemkogu tehtud konkreetseid samme euroala kriisiga tegelemiseks ning seda, et ta tunnistas vajadust meetmete järele, mis käsitleksid nii eelarve konsolideerimist kui ka majanduskasvu; on arvamusel, et tippkohtumine kajastab Euroopa Ülemkogu lähenemisviisi Euroopa ees seisvatele probleemidele, mille sihiks on seatud tasakaalustatum, majanduslikult tõhus ja sotsiaalselt õiglane kriisilahenduskava;

| 2. | toonitab, kui tähtis on euroala kokkulepe oluliste ja põhjalike meetmete osas, mis aitavad murda pankade ja riigivõla vahelise nõiaringi ning vähendada euroala riigivõlakirjade tootluse vahet; peab sellega seoses tervitatavaks asjaolu, et olemasolevaid EFSFi/ESMi vahendeid võib kasutada paindlikul ja tõhusal viisil nende liikmesriikide jaoks, kes peavad kinni oma riigipõhistest soovitustest ja muudest kohustustest, sealhulgas Euroopa poolaasta ning stabiilsuse ja kasvu pakt; |
| --- | --- |

2.

toonitab, kui tähtis on euroala kokkulepe oluliste ja põhjalike meetmete osas, mis aitavad murda pankade ja riigivõla vahelise nõiaringi ning vähendada euroala riigivõlakirjade tootluse vahet; peab sellega seoses tervitatavaks asjaolu, et olemasolevaid EFSFi/ESMi vahendeid võib kasutada paindlikul ja tõhusal viisil nende liikmesriikide jaoks, kes peavad kinni oma riigipõhistest soovitustest ja muudest kohustustest, sealhulgas Euroopa poolaasta ning stabiilsuse ja kasvu pakt;

| 3. | on arvamusel, et see kokkulepe on oluline samm teel täieõigusliku pangaliidu suunas kogu ELi jaoks, kuid juhib tähelepanu otsustavale tõsiasjale, et seda võimalust ei saa kasutada viivitamata, sest selle eeltingimus on ühtse järelevalvemehhanismi osas saavutatud kokkulepe; |
| --- | --- |

3.

on arvamusel, et see kokkulepe on oluline samm teel täieõigusliku pangaliidu suunas kogu ELi jaoks, kuid juhib tähelepanu otsustavale tõsiasjale, et seda võimalust ei saa kasutada viivitamata, sest selle eeltingimus on ühtse järelevalvemehhanismi osas saavutatud kokkulepe;

| 4. | tunneb heameelt majanduskasvu ja töökohtade loomise kokkuleppe üle ja eelkõige leppe üle, mille kohaselt mobiliseeritakse investeeringute, majanduskasvu ja töökohtade loomise edendamiseks 120 miljardit eurot, ning nõude üle diferentseeritud ja majanduskasvu soodustava eelarve konsolideerimise järele, mille puhul võetaks nõuetekohaselt arvesse investeeringute rolli; on arvamusel, et see on oluline samm jätkusuutlikule majanduskasvule orienteeritud Euroopa riiklike ja erainvesteeringute vajaliku taaselustamise suunas, mille eesmärk on eeskätt strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide saavutamine, ja eelkõige ressursitõhususe ja kestlikkuse, nagu ka ühtse turu väljakujundamise suunas; |
| --- | --- |

4.

tunneb heameelt majanduskasvu ja töökohtade loomise kokkuleppe üle ja eelkõige leppe üle, mille kohaselt mobiliseeritakse investeeringute, majanduskasvu ja töökohtade loomise edendamiseks 120 miljardit eurot, ning nõude üle diferentseeritud ja majanduskasvu soodustava eelarve konsolideerimise järele, mille puhul võetaks nõuetekohaselt arvesse investeeringute rolli; on arvamusel, et see on oluline samm jätkusuutlikule majanduskasvule orienteeritud Euroopa riiklike ja erainvesteeringute vajaliku taaselustamise suunas, mille eesmärk on eeskätt strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide saavutamine, ja eelkõige ressursitõhususe ja kestlikkuse, nagu ka ühtse turu väljakujundamise suunas;

| 5. | tervitab lisaks kohustust muuta ELi eelarve majanduskasvu vahendiks; märgib sellega seoses, et juunis toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumisel ei saavutatud käegakatsutavat edu järgmist mitmeaastast finantsraamistikku (2014–2020) käsitleva kokkuleppe osas; nõuab tungivalt, et eesistujariik Küpros tugevdaks sellealaseid jõupingutusi ning kaasaks parlamendi täielikult mitmeaastase finantsraamistiku üle peetavatesse läbirääkimistesse, austades täielikult parlamendi kaasotsustamisõigust; toonitab siiski, et omavahendite reform on oluline element, milleta ei ole võimalik ükski mitmeaastast finantsraamistikku käsitlev kokkulepe; kordab oma veendumust, mille kohaselt tuleks saavutada kokkulepe mitmeaastase finantsraamistiku tulude ja kulude osas, mis peaksid vastama liidu järgmise perioodi tegelikele vajadustele ja püüdlustele, käesoleva aasta lõpuks; |
| --- | --- |

5.

tervitab lisaks kohustust muuta ELi eelarve majanduskasvu vahendiks; märgib sellega seoses, et juunis toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumisel ei saavutatud käegakatsutavat edu järgmist mitmeaastast finantsraamistikku (2014–2020) käsitleva kokkuleppe osas; nõuab tungivalt, et eesistujariik Küpros tugevdaks sellealaseid jõupingutusi ning kaasaks parlamendi täielikult mitmeaastase finantsraamistiku üle peetavatesse läbirääkimistesse, austades täielikult parlamendi kaasotsustamisõigust; toonitab siiski, et omavahendite reform on oluline element, milleta ei ole võimalik ükski mitmeaastast finantsraamistikku käsitlev kokkulepe; kordab oma veendumust, mille kohaselt tuleks saavutada kokkulepe mitmeaastase finantsraamistiku tulude ja kulude osas, mis peaksid vastama liidu järgmise perioodi tegelikele vajadustele ja püüdlustele, käesoleva aasta lõpuks;

| 6. | peab tervitatavaks riigipeade ja valitsusjuhtide avaldust ühtse turu juhtimise tugevdamise kohta; toetab kindlalt komisjoni hinnangut ühtse turu olukorra kohta ning nõuab meetmeid ühtse turu lõpuleviimiseks; |
| --- | --- |

6.

peab tervitatavaks riigipeade ja valitsusjuhtide avaldust ühtse turu juhtimise tugevdamise kohta; toetab kindlalt komisjoni hinnangut ühtse turu olukorra kohta ning nõuab meetmeid ühtse turu lõpuleviimiseks;

| 7. | tunneb heameelt eesistujate Van Rompuy ja Junckeri ning presidentide Barroso ja Draghi esitatud aruandes „Tõelise majandus- ja rahaliidu suunas” sisalduvate ettepanekute eelnõude üle, mis on heaks lähtepunktiks tervikliku ja tõelise majandus- ja rahaliidu loomisele; on eelkõige arvamusel, et ettepanekud, mis käsitlevad integreeritud finantsraamistiku ning Euroopa pangandusjärelevalve loomist, on samuti oluliseks sammuks Euroopa panganduse stabiilsema pikaajalise tuleviku suunas; ootab, et ettepanekusse lisataks ELi suurem sotsiaalne vastutus ning seda valdkonda puudutavate uute Euroopa sätete läbipaistvuse ja vastutuse tugevdamine; |
| --- | --- |

7.

tunneb heameelt eesistujate Van Rompuy ja Junckeri ning presidentide Barroso ja Draghi esitatud aruandes „Tõelise majandus- ja rahaliidu suunas” sisalduvate ettepanekute eelnõude üle, mis on heaks lähtepunktiks tervikliku ja tõelise majandus- ja rahaliidu loomisele; on eelkõige arvamusel, et ettepanekud, mis käsitlevad integreeritud finantsraamistiku ning Euroopa pangandusjärelevalve loomist, on samuti oluliseks sammuks Euroopa panganduse stabiilsema pikaajalise tuleviku suunas; ootab, et ettepanekusse lisataks ELi suurem sotsiaalne vastutus ning seda valdkonda puudutavate uute Euroopa sätete läbipaistvuse ja vastutuse tugevdamine;

| 8. | usub, et kiire tegutsemine on vajalik kõigi nelja kõnealuses aruandes kindlaksmääratud komponendi raames:






  a) | integreeritud finantsraamistik, et tagada finantsstabiilsus eelkõige euroalas ja minimeerida pankade maksejõuetuse kulusid Euroopa kodanike jaoks; selline raamistik rõhutab Euroopa tasandi järelevalve vastutust ning selles nähakse ette ühised mehhanismid pangakriiside lahendamiseks ja klientide hoiuste tagamiseks; |
| --- | --- | --- |

8.

usub, et kiire tegutsemine on vajalik kõigi nelja kõnealuses aruandes kindlaksmääratud komponendi raames:

a)

integreeritud finantsraamistik, et tagada finantsstabiilsus eelkõige euroalas ja minimeerida pankade maksejõuetuse kulusid Euroopa kodanike jaoks; selline raamistik rõhutab Euroopa tasandi järelevalve vastutust ning selles nähakse ette ühised mehhanismid pangakriiside lahendamiseks ja klientide hoiuste tagamiseks;

| b) | integreeritud eelarveraamistik, et tagada liikmesriikide ja Euroopa tasandil usaldusväärne eelarvepoliitika, mis hõlmab koordineerimist, ühist otsustusprotsessi, paremat jõustamist ja vastavaid samme ühisvõlakirjade emiteerimise suunas (sealhulgas lühiajalised rahastamisvahendid piiratud ja tingimuslikul alusel või järkjärguline üleminek võlalunastamisfondi); see raamistik võiks sisaldada ka mitmesuguseid fiskaalsolidaarsuse vorme; |
| --- | --- |

b)

integreeritud eelarveraamistik, et tagada liikmesriikide ja Euroopa tasandil usaldusväärne eelarvepoliitika, mis hõlmab koordineerimist, ühist otsustusprotsessi, paremat jõustamist ja vastavaid samme ühisvõlakirjade emiteerimise suunas (sealhulgas lühiajalised rahastamisvahendid piiratud ja tingimuslikul alusel või järkjärguline üleminek võlalunastamisfondi); see raamistik võiks sisaldada ka mitmesuguseid fiskaalsolidaarsuse vorme;

| c) | integreeritud majanduspoliitiline raamistik, mis sisaldab piisavaid mehhanisme tagamaks, et liikmesriikide ja Euroopa tasandi poliitika edendab jätkusuutlikku majanduskasvu, tööhõivet ja konkurentsivõimet ning on kooskõlas majandus- ja rahaliidu sujuva toimimisega; |
| --- | --- |

c)

integreeritud majanduspoliitiline raamistik, mis sisaldab piisavaid mehhanisme tagamaks, et liikmesriikide ja Euroopa tasandi poliitika edendab jätkusuutlikku majanduskasvu, tööhõivet ja konkurentsivõimet ning on kooskõlas majandus- ja rahaliidu sujuva toimimisega;

| d) | vajaliku demokraatliku seaduslikkuse ja vastutuse tagamine majandus- ja rahaliidu otsustusprotsessis, mis tugineb ühise poliitika ja solidaarsuse suhtes ühise suveräänsuse rakendamisele; |
| --- | --- |

d)

vajaliku demokraatliku seaduslikkuse ja vastutuse tagamine majandus- ja rahaliidu otsustusprotsessis, mis tugineb ühise poliitika ja solidaarsuse suhtes ühise suveräänsuse rakendamisele;

| 9. | tunneb heameelt otsuse üle nõuda täiendavat tõelise majandus- ja rahaliidu teekaardi väljatöötamise alast tööd; nõuab kindlalt, et Euroopa Parlament tuleb sellesse ülesandesse täielikult kaasata mitte üksnes kaasseadusandja, vaid võrdse partnerina; nõuab lisaks, et Euroopa Liidu institutsioonide ja otsustamismenetluste reformimisse kaasataks Euroopa institutsioonidele ja liikmesriikide parlamentidele lisaks ka sotsiaalpartnerid, kodanikuühiskond ja muud sidusrühmad ulatusliku avaliku arutelu raames Euroopa Liidu sügavama poliitilise, majandusliku, sotsiaalse ja fiskaalse integratsiooni üle; rõhutab, et Euroopa Parlamendi ja liikmesriikide parlamentide tihe kaasamine on keskse tähtsusega, võttes nõuetekohaselt arvesse ühenduse meetodit; usub, et ELi toimimise lepingu protokoll nr 1 riikide parlamentide rolli kohta Euroopa Liidus pakub asjakohase raamistiku parlamentidevaheliseks koostööks; |
| --- | --- |

9.

tunneb heameelt otsuse üle nõuda täiendavat tõelise majandus- ja rahaliidu teekaardi väljatöötamise alast tööd; nõuab kindlalt, et Euroopa Parlament tuleb sellesse ülesandesse täielikult kaasata mitte üksnes kaasseadusandja, vaid võrdse partnerina; nõuab lisaks, et Euroopa Liidu institutsioonide ja otsustamismenetluste reformimisse kaasataks Euroopa institutsioonidele ja liikmesriikide parlamentidele lisaks ka sotsiaalpartnerid, kodanikuühiskond ja muud sidusrühmad ulatusliku avaliku arutelu raames Euroopa Liidu sügavama poliitilise, majandusliku, sotsiaalse ja fiskaalse integratsiooni üle; rõhutab, et Euroopa Parlamendi ja liikmesriikide parlamentide tihe kaasamine on keskse tähtsusega, võttes nõuetekohaselt arvesse ühenduse meetodit; usub, et ELi toimimise lepingu protokoll nr 1 riikide parlamentide rolli kohta Euroopa Liidus pakub asjakohase raamistiku parlamentidevaheliseks koostööks;

| 10. | usub siiski, et kriisile ülemaailmse, struktuurse ja tervikliku lahenduse leidmiseks tuleb veel teha palju seadusandlikku tööd; palub seetõttu, et komisjon esitaks 2012. aasta septembriks kooskõlas ühenduse meetodiga kõnealuse nelja komponendi alusel seadusandlike ettepanekute paketi; |
| --- | --- |

10.

usub siiski, et kriisile ülemaailmse, struktuurse ja tervikliku lahenduse leidmiseks tuleb veel teha palju seadusandlikku tööd; palub seetõttu, et komisjon esitaks 2012. aasta septembriks kooskõlas ühenduse meetodiga kõnealuse nelja komponendi alusel seadusandlike ettepanekute paketi;

| 11. | kutsub nõukogu üles leppima kokku Euroopa majanduse stimuleerimiseks liikmesriikide tasandil tehtavate sihtotstarbeliste investeeringute kooskõlastatud programmi osas; |
| --- | --- |

11.

kutsub nõukogu üles leppima kokku Euroopa majanduse stimuleerimiseks liikmesriikide tasandil tehtavate sihtotstarbeliste investeeringute kooskõlastatud programmi osas;

| 12. | kohustub pärast seda, kui ta on eespool mainitud seadusandliku paketi nõutud aja jooksul kätte saanud ja selle läbi vaadanud, tagama tõhusa ja kiire otsuste tegemise; |
| --- | --- |

12.

kohustub pärast seda, kui ta on eespool mainitud seadusandliku paketi nõutud aja jooksul kätte saanud ja selle läbi vaadanud, tagama tõhusa ja kiire otsuste tegemise;

| 13. | märgib siiski, et ta teeb asjast omad järeldused, kui eespool mainitud seadusandlik pakett ei jõua temani nõutud aja jooksul; |
| --- | --- |

13.

märgib siiski, et ta teeb asjast omad järeldused, kui eespool mainitud seadusandlik pakett ei jõua temani nõutud aja jooksul;

| 14. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

14.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

| 29.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 349/74 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 349/74

---

Kolmapäev, 4. juuli 2012Juurdepääs põhilistele pangateenustele

P7_TA(2012)0293

Euroopa Parlamendi 4. juuli 2012. aasta resolutsioon soovitustega komisjonile põhilistele pangateenustele juurdepääsu kohta (2012/2055(INI))

2013/C 349 E/10

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 225, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 225,

| — | võttes arvesse komisjoni 27. oktoobri 2010. aasta teatist „Komisjoni 2011. aasta tööprogramm” (COM(2010)0623) ja eelkõige viidet põhiliste pangateenuste kättesaadavust käsitlevatele kavandatavatele õigusaktidele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 27. oktoobri 2010. aasta teatist „Komisjoni 2011. aasta tööprogramm” (COM(2010)0623) ja eelkõige viidet põhiliste pangateenuste kättesaadavust käsitlevatele kavandatavatele õigusaktidele,

| — | võttes arvesse komisjoni 13. aprilli 2011. aasta teatist „Ühtse turu akt. Kaksteist vahendit majanduskasvu edendamiseks ja usalduse suurendamiseks „Üheskoos uue majanduskasvu eest” ” (COM(2011)0206), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 13. aprilli 2011. aasta teatist „Ühtse turu akt. Kaksteist vahendit majanduskasvu edendamiseks ja usalduse suurendamiseks „Üheskoos uue majanduskasvu eest” ” (COM(2011)0206),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” (COM(2010)2020),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. novembri 2007. aasta direktiivi 2007/64/EÜ makseteenuste kohta siseturul (1) ja eelkõige ühtse euromaksete piirkonna loomist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. novembri 2007. aasta direktiivi 2007/64/EÜ makseteenuste kohta siseturul (1) ja eelkõige ühtse euromaksete piirkonna loomist,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. oktoobri 2005. aasta direktiivi 2005/60/EÜ rahandussüsteemi rahapesu ja terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise vältimise kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. oktoobri 2005. aasta direktiivi 2005/60/EÜ rahandussüsteemi rahapesu ja terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise vältimise kohta (2),

| — | võttes arvesse komisjoni 2009. aastal peetud konsultatsioone finantsalase kaasamise ja põhipangakontole juurdepääsu tagamise teemal ning 2010. aastal peetud konsultatsioone põhimaksekontole juurdepääsu teemal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2009. aastal peetud konsultatsioone finantsalase kaasamise ja põhipangakontole juurdepääsu tagamise teemal ning 2010. aastal peetud konsultatsioone põhimaksekontole juurdepääsu teemal,

| — | võttes arvesse komisjoni 18. juuli 2011. aasta soovitust 2011/442/EL juurdepääsu kohta põhimaksekontole (3) ja sellega seotud mõjuhinnangut (SEC(2011)0906), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. juuli 2011. aasta soovitust 2011/442/EL juurdepääsu kohta põhimaksekontole (3) ja sellega seotud mõjuhinnangut (SEC(2011)0906),

| — | võttes arvesse komisjoni talituste töödokumenti, milles käsitletakse kodanike ja ettevõtete arvamusi ja muresid seoses ühtse turuga („Single Market through the lens of people. A snapshot of citizens’ and businesses’ views and concerns”) (SEC(2011)1003) ja eelkõige selles väljendatud 7. muret, mis puudutab raskusi, mida kodanikud kogevad pangakonto avamisel liikmesriigis, mis ei ole nende elukohariik, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste töödokumenti, milles käsitletakse kodanike ja ettevõtete arvamusi ja muresid seoses ühtse turuga („Single Market through the lens of people. A snapshot of citizens’ and businesses’ views and concerns”) (SEC(2011)1003) ja eelkõige selles väljendatud 7. muret, mis puudutab raskusi, mida kodanikud kogevad pangakonto avamisel liikmesriigis, mis ei ole nende elukohariik,

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 42 ja 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 42 ja 48,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ning siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni arvamust (A7-0197/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ning siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni arvamust (A7-0197/2012),

| A. | arvestades, et siseturu tõrgeteta toimimine ja tänapäevase sotsiaalse turumajanduse edendamine sõltub muu hulgas kõigile inimestele taskukohaste ja kergesti ligipääsetavate põhiliste makseteenuste kättesaadavuse tagamisest ja sotsiaalselt vastutustundlikust pangandussektorist; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et siseturu tõrgeteta toimimine ja tänapäevase sotsiaalse turumajanduse edendamine sõltub muu hulgas kõigile inimestele taskukohaste ja kergesti ligipääsetavate põhiliste makseteenuste kättesaadavuse tagamisest ja sotsiaalselt vastutustundlikust pangandussektorist;

| B. | arvestades, et juurdepääs põhilistele makseteenustele on üks tingimusi, mis peab olema täidetud, et tarbijad saaksid kasu siseturust, eelkõige liikumisvabadusest ja rahaülekannetest ning osta kaupu ja teenuseid mõistliku tehingukulu juures; arvestades, et põhilised makseteenused on hädavajalikud selleks, et tarbijad saaksid osaleda e-kaubanduses; arvestades, et maksekonto puudumisest tingitud alternatiivkulu on igal aastal tarbija kohta hinnanguliselt 185–365 eurot; arvestades, et juurdepääs põhilistele makseteenustele on järjest rohkem vajalik sotsiaalseks kaasatuseks, st töökoha saamiseks, elukoha leidmiseks ja tervishoiuteenuste kasutamiseks; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et juurdepääs põhilistele makseteenustele on üks tingimusi, mis peab olema täidetud, et tarbijad saaksid kasu siseturust, eelkõige liikumisvabadusest ja rahaülekannetest ning osta kaupu ja teenuseid mõistliku tehingukulu juures; arvestades, et põhilised makseteenused on hädavajalikud selleks, et tarbijad saaksid osaleda e-kaubanduses; arvestades, et maksekonto puudumisest tingitud alternatiivkulu on igal aastal tarbija kohta hinnanguliselt 185–365 eurot; arvestades, et juurdepääs põhilistele makseteenustele on järjest rohkem vajalik sotsiaalseks kaasatuseks, st töökoha saamiseks, elukoha leidmiseks ja tervishoiuteenuste kasutamiseks;

| C. | arvestades, et komisjoni hinnangul on praegu 7 % liidu täisealisest rahvastikust, s.t umbes 30 miljonit inimest, ilma pangakontota ja neist hinnanguliselt 6,4 miljonit inimest on kõrvale jäetud või ei ole söandanud pangakontot taotleda; arvestades, et majanduslik tõrjutus on liikmesriigiti erinev; arvestades, et teatavates liikmesriikides on pangakontod väga vähestel inimestel, kusjuures madalaim määr – umbes 50 % täisealisest rahvastikust – on Rumeenias ja Bulgaarias; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et komisjoni hinnangul on praegu 7 % liidu täisealisest rahvastikust, s.t umbes 30 miljonit inimest, ilma pangakontota ja neist hinnanguliselt 6,4 miljonit inimest on kõrvale jäetud või ei ole söandanud pangakontot taotleda; arvestades, et majanduslik tõrjutus on liikmesriigiti erinev; arvestades, et teatavates liikmesriikides on pangakontod väga vähestel inimestel, kusjuures madalaim määr – umbes 50 % täisealisest rahvastikust – on Rumeenias ja Bulgaarias;

| D. | arvestades, et igal tarbijal on õigus maksekontot ja põhimaksekontot mitte omada; arvestades, et seetõttu ei tohiks tarbijad kohustada maksekontot ega põhimaksekontot omama; arvestades siinkohal, et majandusliku kaasatuse seisukohast on väga oluline tarbijaid finantsküsimustes harida; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et igal tarbijal on õigus maksekontot ja põhimaksekontot mitte omada; arvestades, et seetõttu ei tohiks tarbijad kohustada maksekontot ega põhimaksekontot omama; arvestades siinkohal, et majandusliku kaasatuse seisukohast on väga oluline tarbijaid finantsküsimustes harida;

| E. | arvestades, et pangad võivad mitte lubada avada pangakontot isikul, kes ei ole selle liikmesriigi resident, kus pank on registreeritud; arvestades, et mitteresidentide pangakonto avamisega seotud raskused takistavad siseturu tõrgeteta toimimist; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et pangad võivad mitte lubada avada pangakontot isikul, kes ei ole selle liikmesriigi resident, kus pank on registreeritud; arvestades, et mitteresidentide pangakonto avamisega seotud raskused takistavad siseturu tõrgeteta toimimist;

| F. | arvestades, et üldine majanduslik ja sotsiaalne areng soodustavad pangakontode suuremat kasutamist; arvestades, et maksekontot kasutava elanikkonna osakaalu erinevusi liikmesriigiti võib majandusarengu tasemega seletada 33 % ulatuses, mis tähendab, et 67 % sõltub muudest teguritest, näiteks õigusaktidest ja iseregulatsiooni korrast; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et üldine majanduslik ja sotsiaalne areng soodustavad pangakontode suuremat kasutamist; arvestades, et maksekontot kasutava elanikkonna osakaalu erinevusi liikmesriigiti võib majandusarengu tasemega seletada 33 % ulatuses, mis tähendab, et 67 % sõltub muudest teguritest, näiteks õigusaktidest ja iseregulatsiooni korrast;

| G. | arvestades, et turuloogika järgi käituvad makseteenuse pakkujad keskenduvad pigem majanduslikult huvipakkuvatele tarbijatele ja seetõttu jäävad väiksemat majanduslikku huvi pakkuvad tarbijad teatavatel juhtudel samasugusest tootevalikust ilma; arvestades, et Saksamaa, Iirimaa, Itaalia, Luksemburgi, Sloveenia ja Ühendkuningriigi algatatud majandusharu tegevusjuhendid on muu hulgas avalikkuse surve tulemus, ning nõuab seadusandlikke algatusi; arvestades, et isereguleerimise vahendid on andnud positiivseid või nii positiivseid kui ka negatiivseid tulemusi, kuid need ei ole taganud põhilistele makseteenustele juurdepääsu kõigis liikmesriikides; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et turuloogika järgi käituvad makseteenuse pakkujad keskenduvad pigem majanduslikult huvipakkuvatele tarbijatele ja seetõttu jäävad väiksemat majanduslikku huvi pakkuvad tarbijad teatavatel juhtudel samasugusest tootevalikust ilma; arvestades, et Saksamaa, Iirimaa, Itaalia, Luksemburgi, Sloveenia ja Ühendkuningriigi algatatud majandusharu tegevusjuhendid on muu hulgas avalikkuse surve tulemus, ning nõuab seadusandlikke algatusi; arvestades, et isereguleerimise vahendid on andnud positiivseid või nii positiivseid kui ka negatiivseid tulemusi, kuid need ei ole taganud põhilistele makseteenustele juurdepääsu kõigis liikmesriikides;

| H. | arvestades, et põhilistele pangateenustele juurdepääsu tagamiseks välja pakutud õigusaktidel põhinevad lahendused on andnud rahuldavaid tulemusi; seadusandlike algatuste elluviimise tulemusel kasutab näiteks makseteenuseid peaaegu 100 % Taani ja Soome majapidamistest ning Belgias ja Prantsusmaal on pangateenuseid mittekasutavate kodanike arv oluliselt vähenenud; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et põhilistele pangateenustele juurdepääsu tagamiseks välja pakutud õigusaktidel põhinevad lahendused on andnud rahuldavaid tulemusi; seadusandlike algatuste elluviimise tulemusel kasutab näiteks makseteenuseid peaaegu 100 % Taani ja Soome majapidamistest ning Belgias ja Prantsusmaal on pangateenuseid mittekasutavate kodanike arv oluliselt vähenenud;

| I. | arvestades, et mitte kõik liikmesriigid ei ole võtnud komisjoni 18. juuli 2011. aasta soovituses 2011/442/EL (juurdepääsu kohta põhimaksekontole) (4) nõutavaid meetmeid ja liiga paljudes liikmesriikides ei ole teenusepakkujatele endiselt kehtestatud ei seaduslikku ega vabatahtlikkusel põhinevat nõuet pakkuda põhilisi makseteenuseid; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et mitte kõik liikmesriigid ei ole võtnud komisjoni 18. juuli 2011. aasta soovituses 2011/442/EL (juurdepääsu kohta põhimaksekontole) (4) nõutavaid meetmeid ja liiga paljudes liikmesriikides ei ole teenusepakkujatele endiselt kehtestatud ei seaduslikku ega vabatahtlikkusel põhinevat nõuet pakkuda põhilisi makseteenuseid;

| J. | arvestades, et selleks, et põhimaksekonto oleks tõhus, peab seda olema lihtne avada ja see peab võimaldama teatavaid põhiteenuseid, ning et vaja on võtta meetmeid tulemuslikuks järelevalveks ja konfliktide lahendamiseks, samuti sellistele kontodele juurdepääsu võimaldamiseks tarbijate jaoks, kellel ei ole alalist aadressi; arvestades, et rahapesuvastaseid ja terrorismi rahastamise vältimist käsitlevaid õigusakte tuleks kohaldada proportsionaalselt ning neid ei tohiks mingi juhul tuua ettekäändeks majanduslikult vähem huvipakkuvate tarbijate tõrjumiseks; arvestades, et komisjon peaks uurima, kas tarbijad peaksid mingi konkreetse liikmesriigiga seotud olema, et neil oleks põhimaksekontole õigus; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et selleks, et põhimaksekonto oleks tõhus, peab seda olema lihtne avada ja see peab võimaldama teatavaid põhiteenuseid, ning et vaja on võtta meetmeid tulemuslikuks järelevalveks ja konfliktide lahendamiseks, samuti sellistele kontodele juurdepääsu võimaldamiseks tarbijate jaoks, kellel ei ole alalist aadressi; arvestades, et rahapesuvastaseid ja terrorismi rahastamise vältimist käsitlevaid õigusakte tuleks kohaldada proportsionaalselt ning neid ei tohiks mingi juhul tuua ettekäändeks majanduslikult vähem huvipakkuvate tarbijate tõrjumiseks; arvestades, et komisjon peaks uurima, kas tarbijad peaksid mingi konkreetse liikmesriigiga seotud olema, et neil oleks põhimaksekontole õigus;

| K. | arvestades, et makseteenuste pakkujad peaksid põhimaksekonto kasutamist pakkuma tasuta või mõistliku hinnaga; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et makseteenuste pakkujad peaksid põhimaksekonto kasutamist pakkuma tasuta või mõistliku hinnaga;

| L. | arvestades, et makseteenuse pakkujad peaksid arvelduskrediidi ja muude laenuteenuste pakkumisel pöörama erilist tähelepanu sellele, et kehvemas majanduslikus seisus olevad tarbijad ei võtaks liiga suuri laene; arvestades, et liikmesriigid peaksid hoolitsema selle eest, et võimalikud põhiliste makseteenustega seotud tasud ei takistaks majanduslikult vähem huvipakkuvatel tarbijatel põhiliste makseteenuste kasutamist; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et makseteenuse pakkujad peaksid arvelduskrediidi ja muude laenuteenuste pakkumisel pöörama erilist tähelepanu sellele, et kehvemas majanduslikus seisus olevad tarbijad ei võtaks liiga suuri laene; arvestades, et liikmesriigid peaksid hoolitsema selle eest, et võimalikud põhiliste makseteenustega seotud tasud ei takistaks majanduslikult vähem huvipakkuvatel tarbijatel põhiliste makseteenuste kasutamist;

| M. | arvestades, et osaliselt sotsiaal- ja majanduskriisi tagajärjel on ülelaenamine muutunud kogu liidus suurimaks uueks sotsiaalseks riskiks ning arestimisvastane kaitse, millega tuleks tegeleda eranditult ainult liikmesriikide tasandil, on seetõttu oluline aspekt; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et osaliselt sotsiaal- ja majanduskriisi tagajärjel on ülelaenamine muutunud kogu liidus suurimaks uueks sotsiaalseks riskiks ning arestimisvastane kaitse, millega tuleks tegeleda eranditult ainult liikmesriikide tasandil, on seetõttu oluline aspekt;

| N. | arvestades, et vältida tuleks konkurentsimoonutusi ja arvesse tuleks võtta tarbijate vajadusi piirkondades, kus on vähe pankasid, ning seega peaks algatuse kohaldamisala olema nii lai kui võimalik; arvestades, et selle valdkonna algatuste edasiarendamisel ja hindamisel tuleks arvesse võtta makseteenuste turul pakutavaid uusi lahendusi, nagu ettemaksega pangakaardid ja mobiilpangandus; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et vältida tuleks konkurentsimoonutusi ja arvesse tuleks võtta tarbijate vajadusi piirkondades, kus on vähe pankasid, ning seega peaks algatuse kohaldamisala olema nii lai kui võimalik; arvestades, et selle valdkonna algatuste edasiarendamisel ja hindamisel tuleks arvesse võtta makseteenuste turul pakutavaid uusi lahendusi, nagu ettemaksega pangakaardid ja mobiilpangandus;

| O. | arvestades, et mis tahes algatuse puhul, millega võimaldatakse juurdepääs põhimakseteenustele, on kõige olulisem anda tarbijatele arusaadavat teavet; arvestades, et seetõttu peaks komisjon innustama liikmesriike töötama välja sihipäraseid teavituskampaaniaid, milles käsitletakse pangateenuseid mittekasutavate, kõige kaitsetumate ja mobiilsemate tarbijate erilisi vajadusi ja probleeme; arvestades, et teenusepakkujad peaksid põhimaksekonto omanike nõuetekohaseks teenindamiseks tagama, et kõik nende asjaomased töötajad saaksid piisava koolituse; arvestades, et teenusepakkujad peaksid tagama ka selle, et tarbijaid ei kahjustaks võimalikud huvide konfliktid; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et mis tahes algatuse puhul, millega võimaldatakse juurdepääs põhimakseteenustele, on kõige olulisem anda tarbijatele arusaadavat teavet; arvestades, et seetõttu peaks komisjon innustama liikmesriike töötama välja sihipäraseid teavituskampaaniaid, milles käsitletakse pangateenuseid mittekasutavate, kõige kaitsetumate ja mobiilsemate tarbijate erilisi vajadusi ja probleeme; arvestades, et teenusepakkujad peaksid põhimaksekonto omanike nõuetekohaseks teenindamiseks tagama, et kõik nende asjaomased töötajad saaksid piisava koolituse; arvestades, et teenusepakkujad peaksid tagama ka selle, et tarbijaid ei kahjustaks võimalikud huvide konfliktid;

| P. | arvestades, et üliõpilastel, töötajatel ja teenusepakkujatel peab olema võimalik piiriüleselt liikuda ja liikumisvabadust hõlpsalt kasutada; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et üliõpilastel, töötajatel ja teenusepakkujatel peab olema võimalik piiriüleselt liikuda ja liikumisvabadust hõlpsalt kasutada;

| Q. | arvestades, et ühes liikmesriigis maksekonto avamisel ei tohiks tarbijalt nõuda konto sulgemist mõnes teises liikmesriigis; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et ühes liikmesriigis maksekonto avamisel ei tohiks tarbijalt nõuda konto sulgemist mõnes teises liikmesriigis;

| R. | arvestades, et olemasolevad makseteenuse pakkuja nõuded põhimaksekonto avamiseks on piiravad ning võivad takistada liidus piiriülest liikuvust; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et olemasolevad makseteenuse pakkuja nõuded põhimaksekonto avamiseks on piiravad ning võivad takistada liidus piiriülest liikuvust;

| 1. | nõuab, et komisjon esitaks 2012. aasta septembriks üksikasjaliku ülevaate olukorrast kõigis liikmesriikides; palub komisjonil esitada lisas esitatud üksikasjalikke soovitusi järgides 2013. aasta jaanuariks aluslepingu artikli 114 alusel direktiivi ettepaneku, millega tagatakse kõigile liidus seaduslikult elavatele tarbijatele juurdepääs põhilistele makseteenustele, v.a juhul, kui hinnangust nähtub, et sellist ettepanekut ei ole vaja; |
| --- | --- |

1.

nõuab, et komisjon esitaks 2012. aasta septembriks üksikasjaliku ülevaate olukorrast kõigis liikmesriikides; palub komisjonil esitada lisas esitatud üksikasjalikke soovitusi järgides 2013. aasta jaanuariks aluslepingu artikli 114 alusel direktiivi ettepaneku, millega tagatakse kõigile liidus seaduslikult elavatele tarbijatele juurdepääs põhilistele makseteenustele, v.a juhul, kui hinnangust nähtub, et sellist ettepanekut ei ole vaja;

| 2. | kinnitab, et soovitused on kooskõlas põhiõigustega ning subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõttega; |
| --- | --- |

2.

kinnitab, et soovitused on kooskõlas põhiõigustega ning subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõttega;

| 3. | on seisukohal, et kavandatud ettepanekul puudub finantsmõju Euroopa Liidu eelarvele; |
| --- | --- |

3.

on seisukohal, et kavandatud ettepanekul puudub finantsmõju Euroopa Liidu eelarvele;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon ning lisas toodud üksikasjalikud soovitused komisjonile ja nõukogule ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon ning lisas toodud üksikasjalikud soovitused komisjonile ja nõukogule ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELT L 319, 5.12.2007, lk 1.

(2)  ELT L 309, 25.11.2005, lk 15.

(3)  ELT L 190, 21.7.2011, lk 87.

(4)  ELT L 190, 21.7.2011, lk 87.

---

Kolmapäev, 4. juuli 2012RESOLUTSIOONI LISA:

ÜKSIKASJALIKUD SOOVITUSED TAOTLETAVA ETTEPANEKU SISU KOHTA

Euroopa Parlament on seisukohal, et vastuvõetava direktiivi eesmärk peaks olema reguleerida järgmist.

Soovitus nr 1 (reguleerimisala kohta)

| 1. | Mõiste „põhimaksekonto” tuleks määratleda kui kavandatud seadusandliku akti sätete kohaselt pakutav maksekonto. Põhikonto iseloomuga maksekontosid, mis ei ole käesolevate sätetega täielikus kooskõlas, ei tohiks see mõiste hõlmata. |
| --- | --- |

1.

Mõiste „põhimaksekonto” tuleks määratleda kui kavandatud seadusandliku akti sätete kohaselt pakutav maksekonto. Põhikonto iseloomuga maksekontosid, mis ei ole käesolevate sätetega täielikus kooskõlas, ei tohiks see mõiste hõlmata.

| 2. | Direktiiviga tuleks ette näha, et liikmesriigid peavad tagama juurdepääsu põhilistele makseteenustele ning kohustama selleks kõiki direktiivi 2007/64/EÜ artikli 4 lõikes 9 määratletud makseteenuse pakkujaid, kes pakuvad tavapärase ettevõtluse lahutamatu osana klientidele maksekontosid, pakkuma põhimaksekontosid. |
| --- | --- |

2.

Direktiiviga tuleks ette näha, et liikmesriigid peavad tagama juurdepääsu põhilistele makseteenustele ning kohustama selleks kõiki direktiivi 2007/64/EÜ artikli 4 lõikes 9 määratletud makseteenuse pakkujaid, kes pakuvad tavapärase ettevõtluse lahutamatu osana klientidele maksekontosid, pakkuma põhimaksekontosid.

| 3. | Mis tahes seadusandlik algatus peaks järgima subsidiaarsuse põhimõtet ning arvesse tuleks võtta kohustuslikku või vabatahtlikult järgitavat korda, mis on kehtestatud liikmesriikides, kus õigus maksekontot avada ja seda kasutada on juba edukalt tagatud. |
| --- | --- |

3.

Mis tahes seadusandlik algatus peaks järgima subsidiaarsuse põhimõtet ning arvesse tuleks võtta kohustuslikku või vabatahtlikult järgitavat korda, mis on kehtestatud liikmesriikides, kus õigus maksekontot avada ja seda kasutada on juba edukalt tagatud.

| 4. | Seega tuleks selleks, et sellistel makseteenuste pakkujatel, kes tarbijatele maksekonto teenuseid ei paku, liigset koormust ei tekiks, jätta põhimaksekonto pakkumise kohustusest välja






  a) | direktiivi 2007/64/EÜ artikli 1 lõike 1 punktides e ja f osutatud makseteenuse pakkujad; |
| --- | --- | --- |

4.

Seega tuleks selleks, et sellistel makseteenuste pakkujatel, kes tarbijatele maksekonto teenuseid ei paku, liigset koormust ei tekiks, jätta põhimaksekonto pakkumise kohustusest välja

a)

direktiivi 2007/64/EÜ artikli 1 lõike 1 punktides e ja f osutatud makseteenuse pakkujad;

| b) | makseasutused, kellel on luba osutada ainult üht või mitut direktiivi 2007/64/EÜ lisa punktides 4–7 loetletud makseteenustest. |
| --- | --- |

b)

makseasutused, kellel on luba osutada ainult üht või mitut direktiivi 2007/64/EÜ lisa punktides 4–7 loetletud makseteenustest.

| 5. | Liikmesriikidel peaks olema luba jätta põhimaksekonto pakkumise kohustusest välja ka muid makseteenuse pakkujaid. Kõik erandid peaksid põhinema objektiivsetel ja väga kitsapiirilistel kriteeriumidel ning neid tuleks kohaldada ainult selliste makseteenuse pakkujate suhtes, kelle tegevus on mittetulunduslik või kes ei paku üldisi makseteenuseid jaeklientidele. Ükski erand ei tohiks vähendada tarbijate juurdepääsuõigust ja erandite arv peab olema võimalikult väike, et negatiivne mõju konkurentsile oleks võimalikult väike. |
| --- | --- |

5.

Liikmesriikidel peaks olema luba jätta põhimaksekonto pakkumise kohustusest välja ka muid makseteenuse pakkujaid. Kõik erandid peaksid põhinema objektiivsetel ja väga kitsapiirilistel kriteeriumidel ning neid tuleks kohaldada ainult selliste makseteenuse pakkujate suhtes, kelle tegevus on mittetulunduslik või kes ei paku üldisi makseteenuseid jaeklientidele. Ükski erand ei tohiks vähendada tarbijate juurdepääsuõigust ja erandite arv peab olema võimalikult väike, et negatiivne mõju konkurentsile oleks võimalikult väike.

Soovitus nr 2 (juurdepääsu ja tuvastamist käsitlevate nõuete kohta)

| 6. | Vastuvõetava seadusandliku aktiga tuleks tagada, et igal tarbijal, s.t mis tahes füüsilisel isikul, kes tegutseb muudel kui kaubanduslikel, ärilistel või ametialastel eesmärkidel, kes elab liidus seaduslikult ja kel vastavas liikmesriigis maksekontot veel ei ole, oleks õigus avada liikmesriigis tegutseva makseteenuse pakkuja juures põhimaksekonto ja seda kasutada. Liikmesriigid peaksid ette nägema toimiva korra, mis võimaldab tarbijatel sulgeda tavalise maksekonto ja minna üle põhimaksekonto kasutamisele. Põhimaksekonto avamisel tuleks nõuda isikut tõendavat dokumenti. |
| --- | --- |

6.

Vastuvõetava seadusandliku aktiga tuleks tagada, et igal tarbijal, s.t mis tahes füüsilisel isikul, kes tegutseb muudel kui kaubanduslikel, ärilistel või ametialastel eesmärkidel, kes elab liidus seaduslikult ja kel vastavas liikmesriigis maksekontot veel ei ole, oleks õigus avada liikmesriigis tegutseva makseteenuse pakkuja juures põhimaksekonto ja seda kasutada. Liikmesriigid peaksid ette nägema toimiva korra, mis võimaldab tarbijatel sulgeda tavalise maksekonto ja minna üle põhimaksekonto kasutamisele. Põhimaksekonto avamisel tuleks nõuda isikut tõendavat dokumenti.

| 7. | Vastuvõetava seadusandliku aktiga tuleks tagada, et tarbijate jaoks ei oleks liigselt koormav tõendada seda, et neil veel ei ole maksekontot. Muu hulgas võib selleks nõuda tarbijalt lihtkirjaliku kinnituse andmist. |
| --- | --- |

7.

Vastuvõetava seadusandliku aktiga tuleks tagada, et tarbijate jaoks ei oleks liigselt koormav tõendada seda, et neil veel ei ole maksekontot. Muu hulgas võib selleks nõuda tarbijalt lihtkirjaliku kinnituse andmist.

| 8. | Põhimaksekonto avamisel ei tohiks võtta arvesse selliseid kriteeriume nagu sissetulekute suurus või regulaarsus, töökoha olemasolu, varasemad laenuandmed, võlakoormus, võimalik pankrott või kontoomaniku eeldatav käive. Juurdepääs põhimaksekontole ei tohiks mingil juhul sõltuda teiste toodete või teenuste, nt kindlustuse ostmisest või täiendavast kontost. |
| --- | --- |

8.

Põhimaksekonto avamisel ei tohiks võtta arvesse selliseid kriteeriume nagu sissetulekute suurus või regulaarsus, töökoha olemasolu, varasemad laenuandmed, võlakoormus, võimalik pankrott või kontoomaniku eeldatav käive. Juurdepääs põhimaksekontole ei tohiks mingil juhul sõltuda teiste toodete või teenuste, nt kindlustuse ostmisest või täiendavast kontost.

| 9. | Ettepanekus tuleks sätestada, et põhimaksekonto avamisest võib keelduda või selleks antud loa tühistada liidu või liikmesriigi asjaomaste õigusaktide alusel ainult objektiivsetel põhjustel, mis ei ole seotud lõikes 8 nimetatud kriteeriumidega, vaid mis puudutavad näiteks järgmisi juhte:






  a) | rahapesu ja terrorismi rahastamist käsitlevate õigusaktide mittetäitmine; |
| --- | --- | --- |

9.

Ettepanekus tuleks sätestada, et põhimaksekonto avamisest võib keelduda või selleks antud loa tühistada liidu või liikmesriigi asjaomaste õigusaktide alusel ainult objektiivsetel põhjustel, mis ei ole seotud lõikes 8 nimetatud kriteeriumidega, vaid mis puudutavad näiteks järgmisi juhte:

a)

rahapesu ja terrorismi rahastamist käsitlevate õigusaktide mittetäitmine;

| b) | pettus, usalduse kuritarvitamine või dokumentide võltsimine; |
| --- | --- |

b)

pettus, usalduse kuritarvitamine või dokumentide võltsimine;

| c) | põhimaksekontoga seotud nõuete tõsine ja pidev rikkumine. |
| --- | --- |

c)

põhimaksekontoga seotud nõuete tõsine ja pidev rikkumine.

| 10. | Vajaduse korral peaksid liikmesriigid võtma mittediskrimineerivaid ja paindlikke meetmeid, millega aidata tarbijatel täita hoolsuskohustuse nõudeid rahapesu ja terrorismi rahastamise vastaste õigusaktide järgimisel. Selliste meetmete puhul tuleks arvesse võtta eelkõige alalise aadressita tarbijate vajadusi. |
| --- | --- |

10.

Vajaduse korral peaksid liikmesriigid võtma mittediskrimineerivaid ja paindlikke meetmeid, millega aidata tarbijatel täita hoolsuskohustuse nõudeid rahapesu ja terrorismi rahastamise vastaste õigusaktide järgimisel. Selliste meetmete puhul tuleks arvesse võtta eelkõige alalise aadressita tarbijate vajadusi.

| 11. | Selle hõlbustamiseks peaks liikmesriikidel olema lubatud klassifitseerida põhimaksekontosid madala riskiga toodetena vastavalt komisjoni direktiivi 2006/70/EÜ (millega rakendatakse direktiivi 2005/60/EÜ) artikli 3 lõikele 3. Vastavalt sellele võiks kohustada teenusepakkujaid kohaldama kliendi hoolsuskohustuse osas lihtsustatud nõudeid. Komisjon peaks püüdma veelgi täpsustada rahapesuvastaste ja terrorismi rahastamise vastaste õigusaktide tõlgendamist, et tagada, et nende kohaldamine põhiliste pangateenuste valdkonnas oleks tasakaalus ja proportsionaalne. Mitte kellelegi ei tohiks keelata juurdepääsu põhimaksekontole ega jätta teda põhimaksekontost ilma nimetatud põhjustel, välja arvatud juhul, kui selleks on olemas veenvad ja objektiivsed põhjused. Selliseid eeskirju ei tohiks mingi juhul kasutada ettekäändena majanduslikult vähem huvipakkuvate tarbijate tõrjumiseks. |
| --- | --- |

11.

Selle hõlbustamiseks peaks liikmesriikidel olema lubatud klassifitseerida põhimaksekontosid madala riskiga toodetena vastavalt komisjoni direktiivi 2006/70/EÜ (millega rakendatakse direktiivi 2005/60/EÜ) artikli 3 lõikele 3. Vastavalt sellele võiks kohustada teenusepakkujaid kohaldama kliendi hoolsuskohustuse osas lihtsustatud nõudeid. Komisjon peaks püüdma veelgi täpsustada rahapesuvastaste ja terrorismi rahastamise vastaste õigusaktide tõlgendamist, et tagada, et nende kohaldamine põhiliste pangateenuste valdkonnas oleks tasakaalus ja proportsionaalne. Mitte kellelegi ei tohiks keelata juurdepääsu põhimaksekontole ega jätta teda põhimaksekontost ilma nimetatud põhjustel, välja arvatud juhul, kui selleks on olemas veenvad ja objektiivsed põhjused. Selliseid eeskirju ei tohiks mingi juhul kasutada ettekäändena majanduslikult vähem huvipakkuvate tarbijate tõrjumiseks.

| 12. | Vastuvõetav seadusandlik akt peaks kohustama makseteenuse pakkujaid põhimaksekonto avamisest keeldumisel või selle sulgemisel läbipaistvalt tegutsema ning samas täitma rahapesu ja terrorismi rahastamise vastaseid ning kuritegude ennetamist ja uurimist käsitlevaid õigusnorme. Et tarbijal oleks võimalik makseteenuse pakkuja otsus vaidlustada, peaks makseteenuse pakkuja andma tarbijale põhimaksekonto avamisest keeldumise või sellise konto sulgemise põhjustest kirjalikult teada. Teenusepakkuja peaks samuti olema kohustatud teavitama tarbijat vaidluste kohtuvälise lahendamise võimalustest. |
| --- | --- |

12.

Vastuvõetav seadusandlik akt peaks kohustama makseteenuse pakkujaid põhimaksekonto avamisest keeldumisel või selle sulgemisel läbipaistvalt tegutsema ning samas täitma rahapesu ja terrorismi rahastamise vastaseid ning kuritegude ennetamist ja uurimist käsitlevaid õigusnorme. Et tarbijal oleks võimalik makseteenuse pakkuja otsus vaidlustada, peaks makseteenuse pakkuja andma tarbijale põhimaksekonto avamisest keeldumise või sellise konto sulgemise põhjustest kirjalikult teada. Teenusepakkuja peaks samuti olema kohustatud teavitama tarbijat vaidluste kohtuvälise lahendamise võimalustest.

| 13. | Vastuvõetava seadusandliku aktiga tuleks nõuda, et kui teenusepakkuja kontrollib, kas tarbijal on õigus põhimaksekonto avada, siis toimib ta kiiresti ning annab tarbijale rohkem kui kaks nädalat kestvate viivituste põhjustest kirjalikult teada. Põhjused, mis kuuluvad teenusepakkuja vastutusalasse, näiteks suurenenud töökoormus, ei õigusta viivitust. Teenusepakkuja võib nõuda, et tarbija tuleks konto avamiseks lähimasse kontorisse kohale. Kui aga kohaletulek tekitaks tarbijatele liigset koormust, tuleks leida alternatiivsed lahendused. |
| --- | --- |

13.

Vastuvõetava seadusandliku aktiga tuleks nõuda, et kui teenusepakkuja kontrollib, kas tarbijal on õigus põhimaksekonto avada, siis toimib ta kiiresti ning annab tarbijale rohkem kui kaks nädalat kestvate viivituste põhjustest kirjalikult teada. Põhjused, mis kuuluvad teenusepakkuja vastutusalasse, näiteks suurenenud töökoormus, ei õigusta viivitust. Teenusepakkuja võib nõuda, et tarbija tuleks konto avamiseks lähimasse kontorisse kohale. Kui aga kohaletulek tekitaks tarbijatele liigset koormust, tuleks leida alternatiivsed lahendused.

Soovitus nr 3 (funktsioonide ja kulude kohta)

| 14. | Seadusandlik akt peaks võimaldama põhimaksekonto kasutajal sooritada kõiki põhilisi maksetehinguid, nt kasutada seda kontot sissetuleku või toetuste laekumiseks, maksta arveid või makse ning osta kaupu ja teenuseid nii füüsiliselt kui ka kaugteenusena, kasutades selleks üldkasutatavaid liikmesriigi süsteeme. |
| --- | --- |

14.

Seadusandlik akt peaks võimaldama põhimaksekonto kasutajal sooritada kõiki põhilisi maksetehinguid, nt kasutada seda kontot sissetuleku või toetuste laekumiseks, maksta arveid või makse ning osta kaupu ja teenuseid nii füüsiliselt kui ka kaugteenusena, kasutades selleks üldkasutatavaid liikmesriigi süsteeme.

| 15. | Vajaduse korral peaks liikmesriikidel olemas õigus lubada makseteenuste pakkujatel anda arvelduskrediiti, millega katta ajutist konto puudujääki. Peale selle peaks pakkujatel olema õigus pakkuda põhimaksekonto omanikele vajaduse korral eraldi teenustena muid laenuteenuseid. Juurdepääsu põhimaksekontole ega selle kasutamist ei tohi ühelgi viisil piirata ega muuta selliste teenuste või toodete ostmisest sõltuvaks. Arvelduskrediidi ja muude laenuteenuste eest võetavad tasud peaksid olema läbipaistvad ning vähemalt sama soodsad kui teenusepakkuja tavalised hinnad. |
| --- | --- |

15.

Vajaduse korral peaks liikmesriikidel olemas õigus lubada makseteenuste pakkujatel anda arvelduskrediiti, millega katta ajutist konto puudujääki. Peale selle peaks pakkujatel olema õigus pakkuda põhimaksekonto omanikele vajaduse korral eraldi teenustena muid laenuteenuseid. Juurdepääsu põhimaksekontole ega selle kasutamist ei tohi ühelgi viisil piirata ega muuta selliste teenuste või toodete ostmisest sõltuvaks. Arvelduskrediidi ja muude laenuteenuste eest võetavad tasud peaksid olema läbipaistvad ning vähemalt sama soodsad kui teenusepakkuja tavalised hinnad.

| 16. | Juurdepääs põhimaksekontole peaks olema kas tasuta või mõistliku hinnaga. Tasu võtmisel peaks see olema läbipaistev. Kõik liikmesriigid peaksid põhimaksekonto avamise ja kasutamise tasudele aastas seadma ülempiiri. Komisjon peaks analüüsima, kas põhimaksekonto avamise ja kasutamise tasule aastas on võimalik seada kogu liidus kehtiv ülempiir. Komisjon peaks uurima ka seda, kuidas kohandada liidu ülempiiri liikmesriikide oludega – näites üldise tarbijahinna taseme, sissetulekutaseme ja tavaliste pangakontode keskmiste tasudega. Makseteenuse pakkujad peaksid olema kohustatud tagama, et nende pakutavate toodete seas oleks põhimaksekonto alati – olenemata võrdlemise viisist – kõige taskukohasem konto põhimaksetehingute sooritamiseks. |
| --- | --- |

16.

Juurdepääs põhimaksekontole peaks olema kas tasuta või mõistliku hinnaga. Tasu võtmisel peaks see olema läbipaistev. Kõik liikmesriigid peaksid põhimaksekonto avamise ja kasutamise tasudele aastas seadma ülempiiri. Komisjon peaks analüüsima, kas põhimaksekonto avamise ja kasutamise tasule aastas on võimalik seada kogu liidus kehtiv ülempiir. Komisjon peaks uurima ka seda, kuidas kohandada liidu ülempiiri liikmesriikide oludega – näites üldise tarbijahinna taseme, sissetulekutaseme ja tavaliste pangakontode keskmiste tasudega. Makseteenuse pakkujad peaksid olema kohustatud tagama, et nende pakutavate toodete seas oleks põhimaksekonto alati – olenemata võrdlemise viisist – kõige taskukohasem konto põhimaksetehingute sooritamiseks.

| 17. | Kõik trahvimaksed peaksid olema mõistlikud ning teenusepakkuja tavalise hinnapoliitikaga vähemalt samal tasemel. Trahvimakseid ei tohiks arvestada teenustasude kogusumma hulka aastas. |
| --- | --- |

17.

Kõik trahvimaksed peaksid olema mõistlikud ning teenusepakkuja tavalise hinnapoliitikaga vähemalt samal tasemel. Trahvimakseid ei tohiks arvestada teenustasude kogusumma hulka aastas.

| 18. | Teenusepakkujal peaks olema kohustus pakkuda ainult selliseid funktsioone, mis sisalduvad tema tavapakkumises. Seega peaksid põhimaksekontoga kaasnema järgmised teenused: |
| --- | --- |

18.

Teenusepakkujal peaks olema kohustus pakkuda ainult selliseid funktsioone, mis sisalduvad tema tavapakkumises. Seega peaksid põhimaksekontoga kaasnema järgmised teenused:

A.   Põhikonto haldamise teenused

| a) | maksekonto avamine ja sulgemine; |
| --- | --- |

a)

maksekonto avamine ja sulgemine;

| b) | teenused, mis võimaldavad maksekontole paigutada sularaha ning vastu võtta laekumisi; |
| --- | --- |

b)

teenused, mis võimaldavad maksekontole paigutada sularaha ning vastu võtta laekumisi;

| c) | teenused, mis võimaldavad maksekontolt sularaha välja võtta; |
| --- | --- |

c)

teenused, mis võimaldavad maksekontolt sularaha välja võtta;

| d) | kontoväljavõtted. |
| --- | --- |

d)

kontoväljavõtted.

B.   Standardsed makseteenused

| a) | selle liikmesriigi vääringus, kus konto avati, toimuv vahendite ülekandmine krediidikorraldustega, muu hulgas pankadevaheliste korraldustega; |
| --- | --- |

a)

selle liikmesriigi vääringus, kus konto avati, toimuv vahendite ülekandmine krediidikorraldustega, muu hulgas pankadevaheliste korraldustega;

| b) | selle liikmesriigi vääringus, kus konto avati, toimuv vahendite ülekandmine maksetehingutega maksekaardi abil, mis ei võimalda selliste maksetehingute tegemist, mis ületaksid maksekonto hetkesaldo; |
| --- | --- |

b)

selle liikmesriigi vääringus, kus konto avati, toimuv vahendite ülekandmine maksetehingutega maksekaardi abil, mis ei võimalda selliste maksetehingute tegemist, mis ületaksid maksekonto hetkesaldo;

| c) | selle liikmesriigi vääringus, kus konto avati, toimuv püsikorralduste täitmine, muu hulgas pankadevaheliste korraldustega; |
| --- | --- |

c)

selle liikmesriigi vääringus, kus konto avati, toimuv püsikorralduste täitmine, muu hulgas pankadevaheliste korraldustega;

| d) | selle liikmesriigi vääringus, kus konto avati, otsekorralduste täitmine, kaasa arvatud pankade vahel liikmesriikides, kus selle kasutamine on vajalik põhiliste tehingute tegemiseks. |
| --- | --- |

d)

selle liikmesriigi vääringus, kus konto avati, otsekorralduste täitmine, kaasa arvatud pankade vahel liikmesriikides, kus selle kasutamine on vajalik põhiliste tehingute tegemiseks.

Punktide A ega B kohaste tehingute arv ei tohiks olla piiratud. Punktides A ja B osutatud teenuste kasutamiseks tuleks tarbijatele tagada diskrimineerimata juurdepääs teenusepakkuja poolt pakutavatele mitmesugustele teenustele, nagu käsitsi pangakontorite lettides tehtavatele tehingutele, pangaautomaadi, k.a tehnilise võimaluse korral teiste teenusepakkujate pangaautomaatide kaudu tehtavatele tehingutele ning interneti- ja telefonipangateenustele.

C.   Lisateenused

Liikmesriigid võivad nõuda, et põhimaksekontoga kaasneksid ka muud teenused. Makseteenuse pakkujatel peaks olema ühtlasi lubatud omal algatusel laiendada funktsioonide ulatust, näiteks lisada hoiuste või rahvusvahelistele, ELi-välistele kontodele või nendelt kontodelt tehtavate ülekannete funktsioon.

Soovitus nr 4 (teabe kohta)

| 19. | Liikmesriigid peaksid tarbijatele andma põhimaksekontode olemasolu kohta vajalikku ja arusaadavat teavet, milles käsitletakse pangateenuseid mittekasutavate, kõige kaitsetumate ja mobiilsemate tarbijate erilisi vajadusi ja probleeme. Komisjon ja liikmesriigid peaksid aitama tagada, et tarbijate ja sidusrühmade teadlikkus oleks hea. Teenusepakkujad peaksid kasutama eri kanaleid, näiteks oma veebisaite ja vajaduse korral tegema teabe tarbijatele nähtavaks oma kontorites. |
| --- | --- |

19.

Liikmesriigid peaksid tarbijatele andma põhimaksekontode olemasolu kohta vajalikku ja arusaadavat teavet, milles käsitletakse pangateenuseid mittekasutavate, kõige kaitsetumate ja mobiilsemate tarbijate erilisi vajadusi ja probleeme. Komisjon ja liikmesriigid peaksid aitama tagada, et tarbijate ja sidusrühmade teadlikkus oleks hea. Teenusepakkujad peaksid kasutama eri kanaleid, näiteks oma veebisaite ja vajaduse korral tegema teabe tarbijatele nähtavaks oma kontorites.

| 20. | Liikmesriigid peaksid innustama pankasid töötama välja kõige kaitsetumate klientide nõustamise korra, et aidata neil klientidel teha vastutustundlikke otsuseid ja oma raha hallata. |
| --- | --- |

20.

Liikmesriigid peaksid innustama pankasid töötama välja kõige kaitsetumate klientide nõustamise korra, et aidata neil klientidel teha vastutustundlikke otsuseid ja oma raha hallata.

| 21. | Põhimaksekonto omanike nõuetekohaseks teenindamiseks tuleks vastuvõetava seadusandliku aktiga nõuda teenusepakkujatelt, et kõik asjaomased töötajad saaksid piisava koolituse ja et tarbijaid ei kahjustaks võimalikud huvide konfliktid. |
| --- | --- |

21.

Põhimaksekonto omanike nõuetekohaseks teenindamiseks tuleks vastuvõetava seadusandliku aktiga nõuda teenusepakkujatelt, et kõik asjaomased töötajad saaksid piisava koolituse ja et tarbijaid ei kahjustaks võimalikud huvide konfliktid.

| 22. | Vastuvõetavast õigusaktist tulenevad teabenõuded ei tohiks piirata direktiivis 2007/64/EÜ sätestatud nõudeid tarbijate teavitamise kohta. |
| --- | --- |

22.

Vastuvõetavast õigusaktist tulenevad teabenõuded ei tohiks piirata direktiivis 2007/64/EÜ sätestatud nõudeid tarbijate teavitamise kohta.

Soovitus nr 5 (järelevalve, vaidluste lahendamise ja kompensatsiooni kohta)

| 23. | Vastuvõetava seadusandliku aktiga tuleks panna liikmesriikidele kohustus nimetada pädevad ametiasutused, kes tagaksid õigusakti nõuete tõhusa täitmise ja korraldaksid selle üle järelevalvet. Nimetatud pädevad asutused peaksid olema makseteenuse pakkujatest sõltumatud. |
| --- | --- |

23.

Vastuvõetava seadusandliku aktiga tuleks panna liikmesriikidele kohustus nimetada pädevad ametiasutused, kes tagaksid õigusakti nõuete tõhusa täitmise ja korraldaksid selle üle järelevalvet. Nimetatud pädevad asutused peaksid olema makseteenuse pakkujatest sõltumatud.

| 24. | Liikmesriikidel peaks olema kohustus täpsustada põhimõtted karistuste määramiseks sellistele teenusepakkujatele, kelle tegevus ei ole kooskõlas põhipangakonto õigusraamistikuga, sh nendele, kes rikuvad lõikes 25 kirjeldatud statistikanõudeid. |
| --- | --- |

24.

Liikmesriikidel peaks olema kohustus täpsustada põhimõtted karistuste määramiseks sellistele teenusepakkujatele, kelle tegevus ei ole kooskõlas põhipangakonto õigusraamistikuga, sh nendele, kes rikuvad lõikes 25 kirjeldatud statistikanõudeid.

| 25. | Liikmesriike tuleks kohustada tagama, et teenusepakkujad annaksid pädevatele riiklikele ametiasutustele avatud ja suletud põhimaksekontode ning põhimaksekonto avamise taotluste tagasilükkamise ja selle põhjuste kohta korrapäraselt usaldusväärset teavet. Samuti peaksid teenusepakkujad tegema pädevatele riiklikele ametiasutustele kättesaadavaks teabe põhimaksekontodega seotud kulude kohta. |
| --- | --- |

25.

Liikmesriike tuleks kohustada tagama, et teenusepakkujad annaksid pädevatele riiklikele ametiasutustele avatud ja suletud põhimaksekontode ning põhimaksekonto avamise taotluste tagasilükkamise ja selle põhjuste kohta korrapäraselt usaldusväärset teavet. Samuti peaksid teenusepakkujad tegema pädevatele riiklikele ametiasutustele kättesaadavaks teabe põhimaksekontodega seotud kulude kohta.

| 26. | Liikmesriigid peaksid igal aastal edastama komisjonile ja Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Pangandusjärelevalve) lõikes 25 kirjeldatud koondteavet. See teave tuleks avaldada kokkuvõtlikul kujul ja mõistetavas vormis. |
| --- | --- |

26.

Liikmesriigid peaksid igal aastal edastama komisjonile ja Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Pangandusjärelevalve) lõikes 25 kirjeldatud koondteavet. See teave tuleks avaldada kokkuvõtlikul kujul ja mõistetavas vormis.

| 27. | Liikmesriigid peaksid tagama asjakohase ja tõhusa kaebuste ja kahjunõuete menetlemise korra, mis võimaldaks kohtuväliselt lahendada teenusepakkujate ja tarbijate vahelisi vaidlusi vastuvõetavas seadusandlikus aktis sätestatud põhimõtteid kajastavate õiguste ja kohustuste üle, kasutades selleks vajaduse korral olemasolevaid ametiasutusi. Vaidluste kohtuvälise lahendamise organid peaksid olema sõltumatud, kergesti ligipääsetavad ja nende teenused peaksid olema tasuta. Erapooletuse tagamiseks tuleks tagada teenusepakkujate, tarbijate ja muude kasutajate võrdne esindatus. Liikmesriigid peaksid tagama, et kõik põhimaksekonto teenuse pakkujad oleksid seotud ühe või mitme sellise organiga, mis tegelevad eelnimetatud kaebuste ja kahjunõuete menetlemisega. |
| --- | --- |

27.

Liikmesriigid peaksid tagama asjakohase ja tõhusa kaebuste ja kahjunõuete menetlemise korra, mis võimaldaks kohtuväliselt lahendada teenusepakkujate ja tarbijate vahelisi vaidlusi vastuvõetavas seadusandlikus aktis sätestatud põhimõtteid kajastavate õiguste ja kohustuste üle, kasutades selleks vajaduse korral olemasolevaid ametiasutusi. Vaidluste kohtuvälise lahendamise organid peaksid olema sõltumatud, kergesti ligipääsetavad ja nende teenused peaksid olema tasuta. Erapooletuse tagamiseks tuleks tagada teenusepakkujate, tarbijate ja muude kasutajate võrdne esindatus. Liikmesriigid peaksid tagama, et kõik põhimaksekonto teenuse pakkujad oleksid seotud ühe või mitme sellise organiga, mis tegelevad eelnimetatud kaebuste ja kahjunõuete menetlemisega.

| 28. | Liikmesriikidel peaks olema kohustus tagada, et vaidluste kohtuvälise lahendamise organid teevad aktiivselt koostööd piiriüleste vaidluste lahendamisel. Kui vaidlusega on seotud mitmes liikmesriigis asuvad osapooled, tuleks tarbijate kaebuste lahendamiseks kasutada FIN NETi. |
| --- | --- |

28.

Liikmesriikidel peaks olema kohustus tagada, et vaidluste kohtuvälise lahendamise organid teevad aktiivselt koostööd piiriüleste vaidluste lahendamisel. Kui vaidlusega on seotud mitmes liikmesriigis asuvad osapooled, tuleks tarbijate kaebuste lahendamiseks kasutada FIN NETi.

Soovitus nr 6 (rakendamise ja läbivaatamise kohta)

| 29. | Liikmesriigid peaksid vastuvõetava seadusandliku akti rakendama 12 kuu jooksul pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

29.

Liikmesriigid peaksid vastuvõetava seadusandliku akti rakendama 12 kuu jooksul pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

| 30. | Komisjon peaks tihedas koostöös liikmesriikide ja sidusrühmadega kolme aasta jooksul pärast kõnealuse direktiivi jõustumist ning seejärel kord iga viie aasta tagant avaldama direktiivi kohaldamise kohta aruande. Aruandes tuleks hinnata:






  a) | kas liikmesriigid on seadusandliku akti täielikult rakendanud; |
| --- | --- | --- |

30.

Komisjon peaks tihedas koostöös liikmesriikide ja sidusrühmadega kolme aasta jooksul pärast kõnealuse direktiivi jõustumist ning seejärel kord iga viie aasta tagant avaldama direktiivi kohaldamise kohta aruande. Aruandes tuleks hinnata:

a)

kas liikmesriigid on seadusandliku akti täielikult rakendanud;

| b) | edusamme kõikide liidu tarbijate juurdepääsu tagamisel põhilistele makseteenustele, kaasa arvatud direktiivi sätete otsest ja kaudset mõju majandusliku tõrjutuse kaotamisele; |
| --- | --- |

b)

edusamme kõikide liidu tarbijate juurdepääsu tagamisel põhilistele makseteenustele, kaasa arvatud direktiivi sätete otsest ja kaudset mõju majandusliku tõrjutuse kaotamisele;

| c) | direktiivi sihtrühmaks olevate tarbijate teadlikkust põhimaksekontode kättesaadavusest ja omadustest ning nende kontodega seotud tarbijaõigustest, samuti avalikkuse usaldust nende vastu; |
| --- | --- |

c)

direktiivi sihtrühmaks olevate tarbijate teadlikkust põhimaksekontode kättesaadavusest ja omadustest ning nende kontodega seotud tarbijaõigustest, samuti avalikkuse usaldust nende vastu;

| d) | põhimaksekontode pakkumisega seotud tasusid ja seda ka tarbijahindade tasemega seoses; |
| --- | --- |

d)

põhimaksekontode pakkumisega seotud tasusid ja seda ka tarbijahindade tasemega seoses;

| e) | häid tavasid ja konkreetseid soovitusi liikmesriikidele, kelle tarbijatest on paljud makseteenuste pakkumisest välja jäetud või kus selliste tarbijate hulk püsib sama; |
| --- | --- |

e)

häid tavasid ja konkreetseid soovitusi liikmesriikidele, kelle tarbijatest on paljud makseteenuste pakkumisest välja jäetud või kus selliste tarbijate hulk püsib sama;

| f) | mõju kogu liidu jaepanganduse siseturu ühtlustamisele ja väljakujundamisele ning põhimaksekontode pakkujate vahelise konkurentsi moonutusi. |
| --- | --- |

f)

mõju kogu liidu jaepanganduse siseturu ühtlustamisele ja väljakujundamisele ning põhimaksekontode pakkujate vahelise konkurentsi moonutusi.

Vajaduse korral tuleks aruandele lisada ettepanek kõnealuse seadusandliku akti muutmiseks ja soovitused selle kohta, kuidas seda saaks liikmesriikides paremini rakendada. Aruanne tuleks edastada Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

| 31. | Komisjon peaks täiendama põhimaksekontosid käsitlevat direktiivi muude algatustega, mille eesmärk on jaepangandusteenuseid veelgi rohkem ühtlustada ning vältida finantsmajanduslikku tõrjutust. Selline pakett peaks eelkõige:






  a) | tõhustama makse- ja pangateenuste alast konkurentsi:






  i) | tagamaks, et pangakontodega seotud hinnad ja teenustasud oleksid läbipaistvad ja omavahel võrreldavad, et tarbijal oleks võimalik võrrelda eri pankade hinnakirjasid ja leida soodsamaid pakkumisi; |
| --- | --- | --- | --- |

31.

Komisjon peaks täiendama põhimaksekontosid käsitlevat direktiivi muude algatustega, mille eesmärk on jaepangandusteenuseid veelgi rohkem ühtlustada ning vältida finantsmajanduslikku tõrjutust. Selline pakett peaks eelkõige:

a)

tõhustama makse- ja pangateenuste alast konkurentsi:

i)

tagamaks, et pangakontodega seotud hinnad ja teenustasud oleksid läbipaistvad ja omavahel võrreldavad, et tarbijal oleks võimalik võrrelda eri pankade hinnakirjasid ja leida soodsamaid pakkumisi;

| ii) | kõrvaldamaks kõik pangakontode vahetamise tehnilised ja halduslikud takistused, et tarbija saaks kergesti oma pangakonto viia üle ühest pangast teise; |
| --- | --- |

ii)

kõrvaldamaks kõik pangakontode vahetamise tehnilised ja halduslikud takistused, et tarbija saaks kergesti oma pangakonto viia üle ühest pangast teise;

| b) | soodustama seda, et müüjad aktsepteeriksid rohkem erinevaid makseviise, mistõttu tarbijad saaksid rohkem kasutada e-pangandust; seda silmas pidades peaksid kõik müüjad pakkuma võimalust tasuda põhimaksekaardiga, nõudmata selle eest täiendavat lisatasu; |
| --- | --- |

b)

soodustama seda, et müüjad aktsepteeriksid rohkem erinevaid makseviise, mistõttu tarbijad saaksid rohkem kasutada e-pangandust; seda silmas pidades peaksid kõik müüjad pakkuma võimalust tasuda põhimaksekaardiga, nõudmata selle eest täiendavat lisatasu;

| c) | veelgi täpsustama rahapesuvastaste ja terrorismi rahastamise vastaste eeskirjade tõlgendamist, et neid ei saaks kasutada ettekäändena majanduslikult vähem huvipakkuvate tarbijate tõrjumiseks; |
| --- | --- |

c)

veelgi täpsustama rahapesuvastaste ja terrorismi rahastamise vastaste eeskirjade tõlgendamist, et neid ei saaks kasutada ettekäändena majanduslikult vähem huvipakkuvate tarbijate tõrjumiseks;

| d) | parandama - muu hulgas koolis - finantsalaste teadmiste edasiandmist, võitlema ülelaenamise vastu, mis on kogu liidus kõige suurem uus sotsiaalne risk ning parandama liidus juurdepääsu õiglase hinnaga laenudele, sh mikrokrediidile. |
| --- | --- |

d)

parandama - muu hulgas koolis - finantsalaste teadmiste edasiandmist, võitlema ülelaenamise vastu, mis on kogu liidus kõige suurem uus sotsiaalne risk ning parandama liidus juurdepääsu õiglase hinnaga laenudele, sh mikrokrediidile.

---

Neljapäev, 5. juuli 2012

| 29.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 349/82 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 349/82

---

Neljapäev, 5. juuli 2012ELi poliitika Jordani Läänekalda ja Ida-Jeruusalemma suhtes

P7_TA(2012)0298

Euroopa Parlamendi 5. juuli 2012. aasta resolutsioon Euroopa Liidu poliitika kohta Jordani Läänekalda ja Ida-Jeruusalemma suhtes (2012/2694(RSP))

2013/C 349 E/11

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone, eriti 29. septembri 2011. aasta resolutsiooni olukorra kohta Palestiinas (1), 16. veebruari 2012. aasta resolutsiooni ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa – Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondliku konventsiooni sõlmimise kohta (2) ning 9. septembri 2010. aasta resolutsiooni Jordani jõe olukorra kohta, eelkõige alamjooksu piirkonnas (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone, eriti 29. septembri 2011. aasta resolutsiooni olukorra kohta Palestiinas (1), 16. veebruari 2012. aasta resolutsiooni ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa – Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondliku konventsiooni sõlmimise kohta (2) ning 9. septembri 2010. aasta resolutsiooni Jordani jõe olukorra kohta, eelkõige alamjooksu piirkonnas (3),

| — | võttes arvesse nõukogu 14. mai 2012. aasta, 18. juuli ja 23. mai 2011. aasta ning 8. detsembri 2009. aasta järeldusi Lähis-Ida rahuprotsessi kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 14. mai 2012. aasta, 18. juuli ja 23. mai 2011. aasta ning 8. detsembri 2009. aasta järeldusi Lähis-Ida rahuprotsessi kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Catherine Ashtoni 12. juunil 2012. aastal Euroopa Parlamendi täiskogu istungil peetud kõnet viimase aja sündmuste kohta Lähis-Idas ja Süürias, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Catherine Ashtoni 12. juunil 2012. aastal Euroopa Parlamendi täiskogu istungil peetud kõnet viimase aja sündmuste kohta Lähis-Idas ja Süürias,

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Catherine Ashtoni avaldusi, eriti 8. juuni 2012. aasta avaldust asunduste laiendamise kohta, 25. aprilli 2012. aasta avaldust seoses Iisraeli ametivõimude otsusega okupeeritud Palestiina aladel paiknevate Sansana, Rechelimi ja Bruchini asunduste staatuse kohta ning 22. veebruari 2012. aasta avaldust Iisraeli asunduste tunnustamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Catherine Ashtoni avaldusi, eriti 8. juuni 2012. aasta avaldust asunduste laiendamise kohta, 25. aprilli 2012. aasta avaldust seoses Iisraeli ametivõimude otsusega okupeeritud Palestiina aladel paiknevate Sansana, Rechelimi ja Bruchini asunduste staatuse kohta ning 22. veebruari 2012. aasta avaldust Iisraeli asunduste tunnustamise kohta,

| — | võttes arvesse ELi missiooni juhtide 2012. aasta jaanuari aruannet Ida-Jeruusalemma kohta ning 2011. aasta juuli aruannet piirkonna C ja Palestiina riigi ülesehitamise kohta ning ELi missiooni juhtide 2011. aasta aprilli aruannet asunike vägivallatsemise kohta ja sellega kaasnevat ELi missiooni juhtide 2012. aasta veebruari ametlikku märgukirja asunike vägivallatsemise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi missiooni juhtide 2012. aasta jaanuari aruannet Ida-Jeruusalemma kohta ning 2011. aasta juuli aruannet piirkonna C ja Palestiina riigi ülesehitamise kohta ning ELi missiooni juhtide 2011. aasta aprilli aruannet asunike vägivallatsemise kohta ja sellega kaasnevat ELi missiooni juhtide 2012. aasta veebruari ametlikku märgukirja asunike vägivallatsemise kohta,

| — | võttes arvesse tsiviilisikute sõjaaegse kaitse 1949. aasta Genfi IV konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tsiviilisikute sõjaaegse kaitse 1949. aasta Genfi IV konventsiooni,

| — | võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja,

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee resolutsioone 181 (1947) ja 194 (1948) ning ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone 242 (1967), 252 (1968), 338 (1973), 476 (1980), 478 (1980), 1397 (2002), 1515 (2003) ja 1850 (2008), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee resolutsioone 181 (1947) ja 194 (1948) ning ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone 242 (1967), 252 (1968), 338 (1973), 476 (1980), 478 (1980), 1397 (2002), 1515 (2003) ja 1850 (2008),

| — | võttes arvesse 1966. aasta ÜRO kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1966. aasta ÜRO kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti,

| — | võttes arvesse nn Lähis-Ida neliku avaldusi, eelkõige 11. aprilli 2012. aasta ja 23. septembri 2011. aasta avaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nn Lähis-Ida neliku avaldusi, eelkõige 11. aprilli 2012. aasta ja 23. septembri 2011. aasta avaldust,

| — | võttes arvesse Iisraeli ja Palestiina omavalitsuse 12. mai 2012. aasta ühisavaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Iisraeli ja Palestiina omavalitsuse 12. mai 2012. aasta ühisavaldust,

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Kohtu 9. juuli 2004. aasta nõuandvat arvamust okupeeritud Palestiina aladele turvamüüri ehitamise õiguslike tagajärgede kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Kohtu 9. juuli 2004. aasta nõuandvat arvamust okupeeritud Palestiina aladele turvamüüri ehitamise õiguslike tagajärgede kohta,

| — | võttes arvesse Palestiina peaministri Salam Fayyadi 2009. aasta augustis esitatud riigi ülesehitamise kahe aasta plaani „Okupatsiooni lõpetamine ja riigi loomine”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Palestiina peaministri Salam Fayyadi 2009. aasta augustis esitatud riigi ülesehitamise kahe aasta plaani „Okupatsiooni lõpetamine ja riigi loomine”,

| — | võttes arvesse 18. septembril 1995. aastal sõlmitud vahelepingut Jordani Läänekalda ja Gaza sektori kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 18. septembril 1995. aastal sõlmitud vahelepingut Jordani Läänekalda ja Gaza sektori kohta,

| — | võttes arvesse 13. septembril 1993. aastal vastu võetud Oslo kokkuleppeid („Ajutise omavalitsuse korraldamise põhimõtete deklaratsioon”), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 13. septembril 1993. aastal vastu võetud Oslo kokkuleppeid („Ajutise omavalitsuse korraldamise põhimõtete deklaratsioon”),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõikeid 2 ja 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõikeid 2 ja 4,

| A. | arvestades, et EL on korduvalt kinnitanud toetust kahe riigi lahendusele, kus turvaliste ja tunnustatud piiridega Iisraeli riik ning tema naabrina sõltumatu, demokraatlik ja elujõuline Palestiina riik elavad külg külje kõrval rahus ja julgeolekus, ja on kinnitanud, et ei tunnistata mingeid 1967. aasta eelsete piiride muutmisi peale nende, milles osapooled on kokku leppinud, sealhulgas ka seoses Jeruusalemma kui kahe riigi pealinnaga; arvestades, et kahtluse alla ei saa seada palestiinlaste õigust enesemääramisele ja oma riigile, samuti ei saa kahtluse alla seada Iisraeli õigust turvalistele piiridele; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et EL on korduvalt kinnitanud toetust kahe riigi lahendusele, kus turvaliste ja tunnustatud piiridega Iisraeli riik ning tema naabrina sõltumatu, demokraatlik ja elujõuline Palestiina riik elavad külg külje kõrval rahus ja julgeolekus, ja on kinnitanud, et ei tunnistata mingeid 1967. aasta eelsete piiride muutmisi peale nende, milles osapooled on kokku leppinud, sealhulgas ka seoses Jeruusalemma kui kahe riigi pealinnaga; arvestades, et kahtluse alla ei saa seada palestiinlaste õigust enesemääramisele ja oma riigile, samuti ei saa kahtluse alla seada Iisraeli õigust turvalistele piiridele;

| B. | arvestades, et nõukogu 14. mai 2012. aasta järeldustes rõhutatakse, et „Araabia riikides käimasolevad muutused muudavad Lähis-Ida rahuprotsessis edu saavutamise veelgi hädavajalikumaks” ja „tähelepanu pööramine kõnealuses piirkonnas elavate inimeste püüdlustele, sealhulgas palestiinlaste püüdlustele luua oma riik ja iisraellaste püüdlustele tagada julgeolek, on ülioluline tegur püsiva rahu, stabiilsuse ja jõukuse saavutamiseks selles piirkonnas”; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et nõukogu 14. mai 2012. aasta järeldustes rõhutatakse, et „Araabia riikides käimasolevad muutused muudavad Lähis-Ida rahuprotsessis edu saavutamise veelgi hädavajalikumaks” ja „tähelepanu pööramine kõnealuses piirkonnas elavate inimeste püüdlustele, sealhulgas palestiinlaste püüdlustele luua oma riik ja iisraellaste püüdlustele tagada julgeolek, on ülioluline tegur püsiva rahu, stabiilsuse ja jõukuse saavutamiseks selles piirkonnas”;

| C. | arvestades, et osapoolte vahelised otsesed rahukõnelused on seiskunud ja kõik hiljutised jõupingutused läbirääkimiste jätkamiseks on ebaõnnestunud; arvestades, et EL on kutsunud pooli üles võtma meetmeid, mis aitaksid luua tulemuslike läbirääkimiste tagamiseks vajaliku usaldusliku õhkkonna, hoiduma protsessi usaldusväärsust kahjustavast tegevusest ja vältima vihkamisele õhutamist; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et osapoolte vahelised otsesed rahukõnelused on seiskunud ja kõik hiljutised jõupingutused läbirääkimiste jätkamiseks on ebaõnnestunud; arvestades, et EL on kutsunud pooli üles võtma meetmeid, mis aitaksid luua tulemuslike läbirääkimiste tagamiseks vajaliku usaldusliku õhkkonna, hoiduma protsessi usaldusväärsust kahjustavast tegevusest ja vältima vihkamisele õhutamist;

| D. | arvestades, et Iisrael ja Palestiina omavalitsus tegid 12. mail 2012. aastal järgmise ühisavalduse: „Iisrael ja Palestiina omavalitsus on pühendunud rahu saavutamisele ja pooled loodavad, et kirjavahetus president Abbasi ja peaminister Netanyahu vahel edendab seda eesmärki”; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Iisrael ja Palestiina omavalitsus tegid 12. mail 2012. aastal järgmise ühisavalduse: „Iisrael ja Palestiina omavalitsus on pühendunud rahu saavutamisele ja pooled loodavad, et kirjavahetus president Abbasi ja peaminister Netanyahu vahel edendab seda eesmärki”;

| E. | arvestades, et Jordani Läänekalda, sealhulgas Ida-Jeruusalemma ning Gaza sektori kohta kehtivad täiel määral rahvusvahelised inimõigused ja rahvusvaheline humanitaarõigus, kaasa arvatud Genfi neljas konventsioon; arvestades, et Iisrael on muu hulgas kohustatud heas usus tagama okupeeritud Palestiina elanike põhivajaduste rahuldamise, korraldama oma okupatsiooni kohalikele elanikele soodsal viisil, kaitsma ja säilitama tsiviilobjekte ning hoiduma oma elanike ümberpaigutamisest okupeeritud aladele ja okupeeritud alade elanike ümberpaigutamisest oma territooriumile; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Jordani Läänekalda, sealhulgas Ida-Jeruusalemma ning Gaza sektori kohta kehtivad täiel määral rahvusvahelised inimõigused ja rahvusvaheline humanitaarõigus, kaasa arvatud Genfi neljas konventsioon; arvestades, et Iisrael on muu hulgas kohustatud heas usus tagama okupeeritud Palestiina elanike põhivajaduste rahuldamise, korraldama oma okupatsiooni kohalikele elanikele soodsal viisil, kaitsma ja säilitama tsiviilobjekte ning hoiduma oma elanike ümberpaigutamisest okupeeritud aladele ja okupeeritud alade elanike ümberpaigutamisest oma territooriumile;

| F. | arvestades, et ELi missiooni juhtide hiljutistes aruannetes piirkonna C ja Palestiina riigi ülesehitamise, Ida-Jeruusalemma ning asunike vägivallatsemise kohta kinnitatakse veel kord, et nimetatud piirkondades toimuvad ohtlikud ja potentsiaalselt pöördumatud arengud; arvestades, et Iisraeli välisministeerium eitab ELi dokumentides esitatud väiteid ja on neid kritiseerinud, väites, et need dokumendid ei aita rahuprotsessi edendada; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et ELi missiooni juhtide hiljutistes aruannetes piirkonna C ja Palestiina riigi ülesehitamise, Ida-Jeruusalemma ning asunike vägivallatsemise kohta kinnitatakse veel kord, et nimetatud piirkondades toimuvad ohtlikud ja potentsiaalselt pöördumatud arengud; arvestades, et Iisraeli välisministeerium eitab ELi dokumentides esitatud väiteid ja on neid kritiseerinud, väites, et need dokumendid ei aita rahuprotsessi edendada;

| G. | arvestades, et alates 1995. aasta Oslo kokkulepetest on Jordani Läänekallas halduslikult jagatud kolmeks tsooniks või piirkonnaks; arvestades, et piirkond C hõlmab suurema osa Jordani Läänekalda territooriumist; arvestades, et sotsiaalne ja majanduslik areng piirkonnas C on tulevase Palestiina riigi elujõulisuse seisukohast äärmiselt oluline; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et alates 1995. aasta Oslo kokkulepetest on Jordani Läänekallas halduslikult jagatud kolmeks tsooniks või piirkonnaks; arvestades, et piirkond C hõlmab suurema osa Jordani Läänekalda territooriumist; arvestades, et sotsiaalne ja majanduslik areng piirkonnas C on tulevase Palestiina riigi elujõulisuse seisukohast äärmiselt oluline;

| H. | arvestades, et Iisraeli valitsuse poliitika, eelkõige asunduste rajamine ja laiendamine, nõrgestab Palestiina kohalolekut Jordani Läänekaldal, eriti piirkonnas C ja Ida-Jeruusalemmas; arvestades, et Iisraeli asundused on rahvusvahelise õiguse järgi ebaseaduslikud ja suureks takistuseks rahupüüetele, kuna Iisraeli valitsus toetab neid aineliselt, tehes suuri soodustusi maksustamise, eluasemete, infrastruktuuri ja maanteede valdkonnas ning vee, hariduse ja tervishoiuteenuste kättesaadavuse tagamiseks; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Iisraeli valitsuse poliitika, eelkõige asunduste rajamine ja laiendamine, nõrgestab Palestiina kohalolekut Jordani Läänekaldal, eriti piirkonnas C ja Ida-Jeruusalemmas; arvestades, et Iisraeli asundused on rahvusvahelise õiguse järgi ebaseaduslikud ja suureks takistuseks rahupüüetele, kuna Iisraeli valitsus toetab neid aineliselt, tehes suuri soodustusi maksustamise, eluasemete, infrastruktuuri ja maanteede valdkonnas ning vee, hariduse ja tervishoiuteenuste kättesaadavuse tagamiseks;

| I. | arvestades, et 1980. aastal vastu võetud alusseaduses (basic law) Iisraeli pealinna Jeruusalemma kohta kuulutatakse Jeruusalemm Iisraeli terviklikuks ja ühendatud pealinnaks, mis on vastuolus ÜRO Julgeolekunõukogu 1980. aasta resolutsiooniga 478; arvestades, et nõukogu 14. mai 2012. aasta järeldustes rõhutatakse taas, et läbirääkimiste teel tuleb leida viis Jeruusalemma kui kahe riigi tulevase pealinna staatuse lahendamiseks; arvestades, et praegu Ida-Jeruusalemmas toimuv muudab võimaluse, et Jeruusalemm saaks edaspidi kahe riigi pealinnaks, üha vähem tõenäoliseks ja vähem teostatavaks; arvestades, et Ida-Jeruusalemm on üha rohkem eraldatud Jordani Läänekaldast, samal ajal kui Jeruusalemma ajalooline osa (Historic Basin) on üha rohkem eraldatud ülejäänud Ida-Jeruusalemmast; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et 1980. aastal vastu võetud alusseaduses (basic law) Iisraeli pealinna Jeruusalemma kohta kuulutatakse Jeruusalemm Iisraeli terviklikuks ja ühendatud pealinnaks, mis on vastuolus ÜRO Julgeolekunõukogu 1980. aasta resolutsiooniga 478; arvestades, et nõukogu 14. mai 2012. aasta järeldustes rõhutatakse taas, et läbirääkimiste teel tuleb leida viis Jeruusalemma kui kahe riigi tulevase pealinna staatuse lahendamiseks; arvestades, et praegu Ida-Jeruusalemmas toimuv muudab võimaluse, et Jeruusalemm saaks edaspidi kahe riigi pealinnaks, üha vähem tõenäoliseks ja vähem teostatavaks; arvestades, et Ida-Jeruusalemm on üha rohkem eraldatud Jordani Läänekaldast, samal ajal kui Jeruusalemma ajalooline osa (Historic Basin) on üha rohkem eraldatud ülejäänud Ida-Jeruusalemmast;

| J. | arvestades, et Ida-Jeruusalemmas elavad palestiinlased moodustavad 37 % Jeruusalemma elanikkonnast ja nendelt laekub 36 % linnaeelarve tuludest, kuid Ida-Jeruusalemma vajadusteks kasutatakse kõigest 10 % linnaeelarvest ning Ida-Jeruusalemmas osutatavad teenused on äärmiselt ebapiisavad; arvestades, et Iisraeli ametivõimud on Ida-Jeruusalemmas sulgenud enamiku Palestiina asutusi, kaasa arvatud Oriendi Maja, ning tekitanud sellega kohalikule palestiinlastest elanikkonnale institutsioonilise ja juhtimistühimiku, mis on ülimalt tähtis lahendamist nõudev probleem; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Ida-Jeruusalemmas elavad palestiinlased moodustavad 37 % Jeruusalemma elanikkonnast ja nendelt laekub 36 % linnaeelarve tuludest, kuid Ida-Jeruusalemma vajadusteks kasutatakse kõigest 10 % linnaeelarvest ning Ida-Jeruusalemmas osutatavad teenused on äärmiselt ebapiisavad; arvestades, et Iisraeli ametivõimud on Ida-Jeruusalemmas sulgenud enamiku Palestiina asutusi, kaasa arvatud Oriendi Maja, ning tekitanud sellega kohalikule palestiinlastest elanikkonnale institutsioonilise ja juhtimistühimiku, mis on ülimalt tähtis lahendamist nõudev probleem;

| K. | arvestades, et Ida-Jeruusalemmas elavatel palestiinlastel on alalise elaniku staatus, mille saab lastele üle kanda vaid teatavatel tingimustel ja mis ei ole automaatselt ülekantav abielu kaudu, ning seega ei ole paljude Ida-Jeruusalemma alaliste elanike abikaasadel ja lastel võimalik oma perekonnaliikmetega koos elada; arvestades teisalt, et Ida-Jeruusalemmas ja selle ümbruskonnas elab umbkaudu 200 000 Iisraeli asunikku; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Ida-Jeruusalemmas elavatel palestiinlastel on alalise elaniku staatus, mille saab lastele üle kanda vaid teatavatel tingimustel ja mis ei ole automaatselt ülekantav abielu kaudu, ning seega ei ole paljude Ida-Jeruusalemma alaliste elanike abikaasadel ja lastel võimalik oma perekonnaliikmetega koos elada; arvestades teisalt, et Ida-Jeruusalemmas ja selle ümbruskonnas elab umbkaudu 200 000 Iisraeli asunikku;

| L. | arvestades, et seetõttu on palestiinlaste ja nende õiguste kaitse Jordani Läänekaldal, eriti piirkonnas C ja Ida-Jeruusalemmas, ülimalt tähtis, et hoida kahe riigi lahendus elujõulisena; arvestades, et asunduste jätkuv laiendamine ja asunike vägivallatsemine, planeerimispiirangud ja nendest tingitud suur elamispindade nappus, hoonete lammutamine, inimeste väljatõstmine ja ümberasustamine, maade konfiskeerimine, raskendatud juurdepääs loodusvaradele ning põhiliste sotsiaalteenuste ja sotsiaalabi puudulikkus avaldavad suurt negatiivset mõju palestiinlaste elutingimustele; arvestades, et majanduslik olukord, mille muudavad veelgi raskemaks juurdepääsu-, liikumis- ja planeerimispiirangud, on nendel aladel endiselt suur probleem; arvestades, et Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni aastaaruande kohaselt on Jordani Läänekaldal 53,5 % noori naisi ja 32,3 % noori mehi vanuses 15-24 eluaastat töötud; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et seetõttu on palestiinlaste ja nende õiguste kaitse Jordani Läänekaldal, eriti piirkonnas C ja Ida-Jeruusalemmas, ülimalt tähtis, et hoida kahe riigi lahendus elujõulisena; arvestades, et asunduste jätkuv laiendamine ja asunike vägivallatsemine, planeerimispiirangud ja nendest tingitud suur elamispindade nappus, hoonete lammutamine, inimeste väljatõstmine ja ümberasustamine, maade konfiskeerimine, raskendatud juurdepääs loodusvaradele ning põhiliste sotsiaalteenuste ja sotsiaalabi puudulikkus avaldavad suurt negatiivset mõju palestiinlaste elutingimustele; arvestades, et majanduslik olukord, mille muudavad veelgi raskemaks juurdepääsu-, liikumis- ja planeerimispiirangud, on nendel aladel endiselt suur probleem; arvestades, et Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni aastaaruande kohaselt on Jordani Läänekaldal 53,5 % noori naisi ja 32,3 % noori mehi vanuses 15-24 eluaastat töötud;

| M. | arvestades, et Jordani Läänekalda, eriti piirkonna C palestiinlastest elanikel, samuti Ida-Jeruusalemmas elavatel palestiinlastel on suur puudus veest; arvestades, et Palestiina põllumajandustootjaid mõjutab tugevasti niisutamiseks kasutatava vee nappus, kuna suurema osa veest kasutavad ära Iisrael ja Iisraeli asunikud; arvestades, et piisavate veevarude kättesaadavus on hädavajalik tulevase Palestiina riigi elujõulisuse kindlustamiseks; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Jordani Läänekalda, eriti piirkonna C palestiinlastest elanikel, samuti Ida-Jeruusalemmas elavatel palestiinlastel on suur puudus veest; arvestades, et Palestiina põllumajandustootjaid mõjutab tugevasti niisutamiseks kasutatava vee nappus, kuna suurema osa veest kasutavad ära Iisrael ja Iisraeli asunikud; arvestades, et piisavate veevarude kättesaadavus on hädavajalik tulevase Palestiina riigi elujõulisuse kindlustamiseks;

| N. | arvestades, et Iisraeli ehitatud eraldusmüür, mis ei järgi nn eraldusjoont (Green Line), lõikab ära suure osa Palestiina territooriumist nii Jordani Läänekaldal kui ka Ida-Jeruusalemmas; arvestades, et Rahvusvahelise Kohtu 2004. aasta nõuandvas arvamuses okupeeritud Palestiina aladele turvamüüri ehitamise õiguslike tagajärgede kohta rõhutatakse, et Iisraeli ... poolt müüri ehitamine ning müüriga seonduv kord on vastuolus rahvusvahelise õigusega; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et Iisraeli ehitatud eraldusmüür, mis ei järgi nn eraldusjoont (Green Line), lõikab ära suure osa Palestiina territooriumist nii Jordani Läänekaldal kui ka Ida-Jeruusalemmas; arvestades, et Rahvusvahelise Kohtu 2004. aasta nõuandvas arvamuses okupeeritud Palestiina aladele turvamüüri ehitamise õiguslike tagajärgede kohta rõhutatakse, et Iisraeli ... poolt müüri ehitamine ning müüriga seonduv kord on vastuolus rahvusvahelise õigusega;

| O. | arvestades, et Euroopa Parlament on korduvalt väljendanud toetust president Mahmoud Abbasi ja peaminister Salam Fayyadi jõupingutustele riigi ülesehitamisel ning on tunnistanud ja tunnustanud peaminister Fayyadi esitatud riigi ülesehitamise kahe aasta plaani edukust; arvestades, et piirkond C ja Ida-Jeruusalemm peaksid jääma Palestiina riiklikes arengukavades prioriteetseks, millega reageeritaks ka nendel aladel elavate palestiinlaste tundele, et neist ei hoolita; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et Euroopa Parlament on korduvalt väljendanud toetust president Mahmoud Abbasi ja peaminister Salam Fayyadi jõupingutustele riigi ülesehitamisel ning on tunnistanud ja tunnustanud peaminister Fayyadi esitatud riigi ülesehitamise kahe aasta plaani edukust; arvestades, et piirkond C ja Ida-Jeruusalemm peaksid jääma Palestiina riiklikes arengukavades prioriteetseks, millega reageeritaks ka nendel aladel elavate palestiinlaste tundele, et neist ei hoolita;

| P. | arvestades, et rohkem kui 4 500 palestiinlastest vangi, kelle seas on 24 Palestiina Seadusandliku Kogu liiget ja ligi 240 last, ning rohkem kui 300 haldusaresti korras kinnipeetavat palestiinlast on endiselt Iisraeli vanglates ja kinnipidamiskeskustes; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et rohkem kui 4 500 palestiinlastest vangi, kelle seas on 24 Palestiina Seadusandliku Kogu liiget ja ligi 240 last, ning rohkem kui 300 haldusaresti korras kinnipeetavat palestiinlast on endiselt Iisraeli vanglates ja kinnipidamiskeskustes;

| Q. | arvestades, et araabia beduiinid on põlisrahvas, kes viljelevad väheliikuvat ja traditsiooniliselt põllumajanduslikku eluviisi oma esivanemate maadel ning taotlevad oma ainulaadse seisundi ja staatuse ametlikku ja püsivat tunnustamist; arvestades, et araabia beduiinide kogukonnad, kelle elatise hankimine on Iisraeli poliitika tõttu ohus ning keda muu hulgas ähvardab sunniviisiline ümberasustamine, on nii okupeeritud Palestiina aladel kui ka Negevis eriti haavatav elanikerühm; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et araabia beduiinid on põlisrahvas, kes viljelevad väheliikuvat ja traditsiooniliselt põllumajanduslikku eluviisi oma esivanemate maadel ning taotlevad oma ainulaadse seisundi ja staatuse ametlikku ja püsivat tunnustamist; arvestades, et araabia beduiinide kogukonnad, kelle elatise hankimine on Iisraeli poliitika tõttu ohus ning keda muu hulgas ähvardab sunniviisiline ümberasustamine, on nii okupeeritud Palestiina aladel kui ka Negevis eriti haavatav elanikerühm;

| R. | arvestades, et ümberasustamise töörühma (DWG) 14. mai 2012. aasta aruande ja ÜRO humanitaarküsimuste koordineerimisbüroo (OCHA) igakuise väljaande Humanitarian Monitor kohaselt on Iisraeli väed alates 2011. aasta jaanuarist purustanud enam kui 60 rajatist, k.a päikesepaneelid, veehoidlad ja põllumajandusehitised, mida on rahastanud Euroopa Liit ja mitmed liikmesriigid; arvestades, et lammutamine ohustab veel rohkem kui 100 sarnast projekti; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et ümberasustamise töörühma (DWG) 14. mai 2012. aasta aruande ja ÜRO humanitaarküsimuste koordineerimisbüroo (OCHA) igakuise väljaande Humanitarian Monitor kohaselt on Iisraeli väed alates 2011. aasta jaanuarist purustanud enam kui 60 rajatist, k.a päikesepaneelid, veehoidlad ja põllumajandusehitised, mida on rahastanud Euroopa Liit ja mitmed liikmesriigid; arvestades, et lammutamine ohustab veel rohkem kui 100 sarnast projekti;

| S. | arvestades, et EL ja tema liikmesriigid on mitmel korral, kaasa arvatud nõukogu 14. mai 2012. aasta järeldustes, kinnitanud oma põhimõttekindlat toetust Iisraeli julgeolekule, mõistnud kõige rangemal moel hukka tsiviilisikute vastu suunatud tahtliku vägivalla, sealhulgas Gaza sektorist lähtuvad raketirünnakud, ning nõudnud Gazasse toimuva relvade salakaubaveo tõhusat tõkestamist; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et EL ja tema liikmesriigid on mitmel korral, kaasa arvatud nõukogu 14. mai 2012. aasta järeldustes, kinnitanud oma põhimõttekindlat toetust Iisraeli julgeolekule, mõistnud kõige rangemal moel hukka tsiviilisikute vastu suunatud tahtliku vägivalla, sealhulgas Gaza sektorist lähtuvad raketirünnakud, ning nõudnud Gazasse toimuva relvade salakaubaveo tõhusat tõkestamist;

| T. | arvestades, et ELi ja Iisraeli assotsieerimislepingu artiklis 2 on kirjas, et poolte vaheliste suhete aluseks on inimõiguste ja demokraatlike põhimõtete järgimine, millest nad juhinduvad oma siseriiklikus ja rahvusvahelises poliitikas ja mis on nimetatud lepingu tähtsaks koostisosaks; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et ELi ja Iisraeli assotsieerimislepingu artiklis 2 on kirjas, et poolte vaheliste suhete aluseks on inimõiguste ja demokraatlike põhimõtete järgimine, millest nad juhinduvad oma siseriiklikus ja rahvusvahelises poliitikas ja mis on nimetatud lepingu tähtsaks koostisosaks;

| U. | arvestades, et Gaza sektori blokaad ja sealne humanitaarkriis on kestnud alates 2007. aastast, kuigi rahvusvaheline üldsus on korduvalt esitanud üleskutseid piiriületuskohtade viivitamatuks, püsivaks ja tingimusteta avamiseks, et toimetada humanitaarabi, kaupu ja inimesi Gazasse ja Gazast välja, ning seda üleskutset korrati ka nõukogu 14. mai 2012. aasta järeldustes; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et Gaza sektori blokaad ja sealne humanitaarkriis on kestnud alates 2007. aastast, kuigi rahvusvaheline üldsus on korduvalt esitanud üleskutseid piiriületuskohtade viivitamatuks, püsivaks ja tingimusteta avamiseks, et toimetada humanitaarabi, kaupu ja inimesi Gazasse ja Gazast välja, ning seda üleskutset korrati ka nõukogu 14. mai 2012. aasta järeldustes;

| 1. | kinnitab oma kindlat toetust kahe riigi lahendusele, mille aluseks oleksid 1967. aasta piirid ja mõlema riigi pealinnaks saaks Jeruusalemm ning mille puhul turvaliste ja tunnustatud piiridega Iisraeli riik ning tema naabrina sõltumatu, demokraatlik, ühtne ja elujõuline Palestiina riik eksisteerivad kõrvuti rahus ja julgeolekus; |
| --- | --- |

1.

kinnitab oma kindlat toetust kahe riigi lahendusele, mille aluseks oleksid 1967. aasta piirid ja mõlema riigi pealinnaks saaks Jeruusalemm ning mille puhul turvaliste ja tunnustatud piiridega Iisraeli riik ning tema naabrina sõltumatu, demokraatlik, ühtne ja elujõuline Palestiina riik eksisteerivad kõrvuti rahus ja julgeolekus;

| 2. | tunneb heameelt nõukogu 14. mai 2012. aasta järelduste üle Lähis-Ida rahuprotsessi kohta – mis sisaldavad järeldusi Jordani Läänekalda ja Ida-Jeruusalemma kohta – ning kinnitab, et EL ei tunnusta 1967. aasta eelsete piiride muutmist, ka Jeruusalemmaga seoses, välja arvatud muudatused, milles osapooled kokku lepivad, ning tervitab Lähis-Ida neliku 11. aprilli 2012. aasta avaldust; |
| --- | --- |

2.

tunneb heameelt nõukogu 14. mai 2012. aasta järelduste üle Lähis-Ida rahuprotsessi kohta – mis sisaldavad järeldusi Jordani Läänekalda ja Ida-Jeruusalemma kohta – ning kinnitab, et EL ei tunnusta 1967. aasta eelsete piiride muutmist, ka Jeruusalemmaga seoses, välja arvatud muudatused, milles osapooled kokku lepivad, ning tervitab Lähis-Ida neliku 11. aprilli 2012. aasta avaldust;

| 3. | rõhutab, et konflikti lõpetamine on nii ELi kui ka konflikti osaliste ja laiemalt kogu piirkonna huvides ning seda on võimalik saavutada üldise rahulepinguga, mille aluseks on ÜRO Julgeolekunõukogu asjakohased resolutsioonid, Madridi põhimõtted (sealhulgas maade vahetamine rahu vastu), tegevuskava, osaliste eelnevad kokkulepped ning Araabia rahualgatus; toonitab, et mis tahes saavutatav lahendus ei tohiks kahjustada kummagi poole väärikust; märgib, et EL kui suurim abiandja Palestiina omavalitsusele ja üks Iisraeli peamisi kaubanduspartnereid omab vahendeid, et ergutada mõlemaid pooli aktiivsemalt lahenduse otsimisele; kutsub mõlemaid pooli üles tegema koostööd ELiga, kes peaks tegema kõik selleks, et konflikt lahendada; tuletab meelde, et okupeeritud Palestiina aladel on kohaldatav rahvusvaheline humanitaarõigus, sealhulgas tsiviilisikute sõjaaegse kaitse Genfi (IV) konventsioon; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et konflikti lõpetamine on nii ELi kui ka konflikti osaliste ja laiemalt kogu piirkonna huvides ning seda on võimalik saavutada üldise rahulepinguga, mille aluseks on ÜRO Julgeolekunõukogu asjakohased resolutsioonid, Madridi põhimõtted (sealhulgas maade vahetamine rahu vastu), tegevuskava, osaliste eelnevad kokkulepped ning Araabia rahualgatus; toonitab, et mis tahes saavutatav lahendus ei tohiks kahjustada kummagi poole väärikust; märgib, et EL kui suurim abiandja Palestiina omavalitsusele ja üks Iisraeli peamisi kaubanduspartnereid omab vahendeid, et ergutada mõlemaid pooli aktiivsemalt lahenduse otsimisele; kutsub mõlemaid pooli üles tegema koostööd ELiga, kes peaks tegema kõik selleks, et konflikt lahendada; tuletab meelde, et okupeeritud Palestiina aladel on kohaldatav rahvusvaheline humanitaarõigus, sealhulgas tsiviilisikute sõjaaegse kaitse Genfi (IV) konventsioon;

| 4. | rõhutab, et otseläbirääkimisi, mis viiksid Iisraeli ja Palestiina vahelise kahe riigi lahenduseni, tuleks jätkata viivitamatult ja vastavalt neliku nõutud tähtaegadele, et lõpetada praegune vastuvõetamatu olukord; tervitab 17. aprillil 2012. aastal alanud pooltevahelist kirjavahetust ja 12. mai 2012. aasta Iisraeli ja Palestiina omavalitsuse ühisavaldust; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et otseläbirääkimisi, mis viiksid Iisraeli ja Palestiina vahelise kahe riigi lahenduseni, tuleks jätkata viivitamatult ja vastavalt neliku nõutud tähtaegadele, et lõpetada praegune vastuvõetamatu olukord; tervitab 17. aprillil 2012. aastal alanud pooltevahelist kirjavahetust ja 12. mai 2012. aasta Iisraeli ja Palestiina omavalitsuse ühisavaldust;

| 5. | peab ülimalt murettekitavaks Jordani Läänekalda piirkonnas C ja Ida-Jeruusalemmas toimuvat, mida kirjeldatakse ELi missioonijuhtide 2011. aasta juuli aruandes piirkonna C ja Palestiina riigi ülesehitamise kohta ning 2012. aasta jaanuari aruandes Ida-Jeruusalemma kohta; |
| --- | --- |

5.

peab ülimalt murettekitavaks Jordani Läänekalda piirkonnas C ja Ida-Jeruusalemmas toimuvat, mida kirjeldatakse ELi missioonijuhtide 2011. aasta juuli aruandes piirkonna C ja Palestiina riigi ülesehitamise kohta ning 2012. aasta jaanuari aruandes Ida-Jeruusalemma kohta;

| 6. | rõhutab, et oluline on kaitsta piirkonna C ja Ida-Jeruusalemma palestiinlastest elanikke ja nende õigusi, kuna see on tähtis selleks, et hoida kahe riigi lahendus elujõulisena; |
| --- | --- |

6.

rõhutab, et oluline on kaitsta piirkonna C ja Ida-Jeruusalemma palestiinlastest elanikke ja nende õigusi, kuna see on tähtis selleks, et hoida kahe riigi lahendus elujõulisena;

| 7. | kordab, et kõik asundused on rahvusvahelise õiguse järgi endiselt ebaseaduslikud, ja kutsub Iisraeli valitsust üles peatama kõigi asunduste ehitamine ja laiendamine Jordani Läänekaldal ja Ida-Jeruusalemmas ning lammutatama kõik alates 2001. aasta märtsist rajatud tugipunktid; |
| --- | --- |

7.

kordab, et kõik asundused on rahvusvahelise õiguse järgi endiselt ebaseaduslikud, ja kutsub Iisraeli valitsust üles peatama kõigi asunduste ehitamine ja laiendamine Jordani Läänekaldal ja Ida-Jeruusalemmas ning lammutatama kõik alates 2001. aasta märtsist rajatud tugipunktid;

| 8. | mõistab karmilt hukka kõik asunike poolt toime pandud ekstremistlikud, vägivaldsed ja ahistavad teod palestiinlastest tsiviilelanike vastu ning esitab Iisraeli valitsusele ja ametivõimudele üleskutse anda selliste tegude toimepanijad kohtu alla ning panna nad oma tegude eest vastutama; |
| --- | --- |

8.

mõistab karmilt hukka kõik asunike poolt toime pandud ekstremistlikud, vägivaldsed ja ahistavad teod palestiinlastest tsiviilelanike vastu ning esitab Iisraeli valitsusele ja ametivõimudele üleskutse anda selliste tegude toimepanijad kohtu alla ning panna nad oma tegude eest vastutama;

| 9. | nõuab olemasolevate ELi õigusaktide ning ELi ja Iisraeli kahepoolsete lepingute täielikku ja tulemuslikku rakendamist, tagamaks et ELi kontrollimehhanism – nn tehnilised kokkulepped – ei võimalda Iisraeli asunduste toodete importi Euroopa turule ELi ja Iisraeli assotsieerimislepingu sooduskorra alusel; |
| --- | --- |

9.

nõuab olemasolevate ELi õigusaktide ning ELi ja Iisraeli kahepoolsete lepingute täielikku ja tulemuslikku rakendamist, tagamaks et ELi kontrollimehhanism – nn tehnilised kokkulepped – ei võimalda Iisraeli asunduste toodete importi Euroopa turule ELi ja Iisraeli assotsieerimislepingu sooduskorra alusel;

| 10. | palub Iisraeli valitsusel ja ametivõimudel täita rahvusvahelise humanitaarõiguse kohased kohustused, eelkõige






  — | tagada palestiinlaste majade lammutamise ning palestiinlaste väljatõstmise ja sunniviisilise ümberasustamise viivitamatu lõpetamine, |
| --- | --- | --- |

10.

palub Iisraeli valitsusel ja ametivõimudel täita rahvusvahelise humanitaarõiguse kohased kohustused, eelkõige

—

tagada palestiinlaste majade lammutamise ning palestiinlaste väljatõstmise ja sunniviisilise ümberasustamise viivitamatu lõpetamine,

| — | hõlbustada palestiinlaste projekteerimis- ja ehitustegevust ning Palestiina arendusprojektide teostamist, |
| --- | --- |

—

hõlbustada palestiinlaste projekteerimis- ja ehitustegevust ning Palestiina arendusprojektide teostamist,

| — | hõlbustada juurdepääsu ja liikumist, |
| --- | --- |

—

hõlbustada juurdepääsu ja liikumist,

| — | hõlbustada palestiinlaste juurdepääsu põllupidamis- ja karjakasvatuskohtadele, |
| --- | --- |

—

hõlbustada palestiinlaste juurdepääsu põllupidamis- ja karjakasvatuskohtadele,

| — | tagada vee õiglane jaotamine, mis vastaks palestiinlastest elanike vajadustele, |
| --- | --- |

—

tagada vee õiglane jaotamine, mis vastaks palestiinlastest elanike vajadustele,

| — | parandada Palestiina elanikkonna juurdepääsu piisavatele sotsiaalteenustele ja -abile, eriti hariduse ja rahvatervise valdkonnas, ning |
| --- | --- |

—

parandada Palestiina elanikkonna juurdepääsu piisavatele sotsiaalteenustele ja -abile, eriti hariduse ja rahvatervise valdkonnas, ning

| — | hõlbustada humanitaartegevust piirkonnas C ja Ida-Jeruusalemmas; |
| --- | --- |

—

hõlbustada humanitaartegevust piirkonnas C ja Ida-Jeruusalemmas;

| 11. | nõuab, et Iisraeli ametivõimud lõpetaksid palestiinlaste suhtes haldusaresti kohaldamise ilma ametliku süüdistuse või kohtuotsuseta, nõuab kõigile palestiinlastest kinnipeetavatele juurdepääsu õiglasele kohtulikule arutamisele ning et vabastataks palestiinlastest poliitvangid, kelle hulgas väärivad erilist tähelepanu Palestiina Seadusandliku Nõukogu liikmed, sealhulgas Marwan Barghouti, ning haldusaresti kandvad isikud; nõuab samuti, et viivitamatult vabastataks Jenini põgenikelaagri Vabaduseteatri kunstiline juht Nabil Al-Raee, kes on vahi all alates 6. juunist 2012; tervitab 14. mail 2012. aastal saavutatud kokkulepet, mis tõi kaasa palestiinlastest vangide näljastreigi lõpetamise, ning nõuab selle täielikku ja kohest rakendamist; |
| --- | --- |

11.

nõuab, et Iisraeli ametivõimud lõpetaksid palestiinlaste suhtes haldusaresti kohaldamise ilma ametliku süüdistuse või kohtuotsuseta, nõuab kõigile palestiinlastest kinnipeetavatele juurdepääsu õiglasele kohtulikule arutamisele ning et vabastataks palestiinlastest poliitvangid, kelle hulgas väärivad erilist tähelepanu Palestiina Seadusandliku Nõukogu liikmed, sealhulgas Marwan Barghouti, ning haldusaresti kandvad isikud; nõuab samuti, et viivitamatult vabastataks Jenini põgenikelaagri Vabaduseteatri kunstiline juht Nabil Al-Raee, kes on vahi all alates 6. juunist 2012; tervitab 14. mail 2012. aastal saavutatud kokkulepet, mis tõi kaasa palestiinlastest vangide näljastreigi lõpetamise, ning nõuab selle täielikku ja kohest rakendamist;

| 12. | nõuab beduiinide kogukondade kaitsmist Jordani Läänekaldal ja Negevis ning nende õiguste täielikku austamist Iisraeli ametivõimude poolt ning mõistab hukka kõik nende õiguste rikkumised (nt majade lammutamine, sunniviisiline ümberasustamine, avalike teenuste piiramine); nõuab sellega seoses samuti, et Iisraeli valitsus võtaks tagasi nn Praweri kava; |
| --- | --- |

12.

nõuab beduiinide kogukondade kaitsmist Jordani Läänekaldal ja Negevis ning nende õiguste täielikku austamist Iisraeli ametivõimude poolt ning mõistab hukka kõik nende õiguste rikkumised (nt majade lammutamine, sunniviisiline ümberasustamine, avalike teenuste piiramine); nõuab sellega seoses samuti, et Iisraeli valitsus võtaks tagasi nn Praweri kava;

| 13. | julgustab Palestiina valitsust ja ametivõime pöörama Palestiina riiklikes arengukavades ja -projektides rohkem tähelepanu piirkonnale C ja Ida-Jeruusalemmale, et parandada palestiinlastest elanike olukorda ja elutingimusi nendel aladel; |
| --- | --- |

13.

julgustab Palestiina valitsust ja ametivõime pöörama Palestiina riiklikes arengukavades ja -projektides rohkem tähelepanu piirkonnale C ja Ida-Jeruusalemmale, et parandada palestiinlastest elanike olukorda ja elutingimusi nendel aladel;

| 14. | rõhutab veel kord, et Iisraeli ja Palestiina konfliktile saab püsiva lahenduse leida vaid rahumeelsete ja vägivallatute vahenditega; toetab sellega seoses jätkuvalt president Abbasi vägivallatu vastupanu poliitikat ning kutsub palestiinlasi üles Palestiina-sisesele lepitusele ja Palestiina riigi ülesehitamisele, ning peab presidendi- ja parlamendivalimisi selle protsessi olulisteks osadeks; |
| --- | --- |

14.

rõhutab veel kord, et Iisraeli ja Palestiina konfliktile saab püsiva lahenduse leida vaid rahumeelsete ja vägivallatute vahenditega; toetab sellega seoses jätkuvalt president Abbasi vägivallatu vastupanu poliitikat ning kutsub palestiinlasi üles Palestiina-sisesele lepitusele ja Palestiina riigi ülesehitamisele, ning peab presidendi- ja parlamendivalimisi selle protsessi olulisteks osadeks;

| 15. | kinnitab taas oma tugevat toetust Iisraeli riigi julgeolekule; mõistab hukka kõigi osapoolte kõik vägivallaktid, milles tahtlikult rünnatakse tsiviilisikuid, ning on šokeeritud Gaza sektorist lähtuvatest raketirünnakutest; |
| --- | --- |

15.

kinnitab taas oma tugevat toetust Iisraeli riigi julgeolekule; mõistab hukka kõigi osapoolte kõik vägivallaktid, milles tahtlikult rünnatakse tsiviilisikuid, ning on šokeeritud Gaza sektorist lähtuvatest raketirünnakutest;

| 16. | palub nõukogul ja komisjonil jätkata abi ja toetuse andmist Palestiina asutustele ja arenguprojektidele piirkonnas C ja Ida-Jeruusalemmas, et kaitsta ja tugevdada Palestiina elanikkonda; nõuab paremat kooskõlastamist ELi ja selle liikmesriikide vahel selles valdkonnas; rõhutab, et Iisrael peab lõpetama Palestiina omavalitsusele kuuluvate tolli- ja maksutulude kinnipidamise praktika; |
| --- | --- |

16.

palub nõukogul ja komisjonil jätkata abi ja toetuse andmist Palestiina asutustele ja arenguprojektidele piirkonnas C ja Ida-Jeruusalemmas, et kaitsta ja tugevdada Palestiina elanikkonda; nõuab paremat kooskõlastamist ELi ja selle liikmesriikide vahel selles valdkonnas; rõhutab, et Iisrael peab lõpetama Palestiina omavalitsusele kuuluvate tolli- ja maksutulude kinnipidamise praktika;

| 17. | kutsub Euroopa välisteenistust ja komisjoni üles kontrollima kohapeal kõiki süüdistusi seoses ELi rahastatud rajatiste ja projektide purustamise ja kahjustamisega okupeeritud aladel ning esitama tulemused Euroopa Parlamendile; |
| --- | --- |

17.

kutsub Euroopa välisteenistust ja komisjoni üles kontrollima kohapeal kõiki süüdistusi seoses ELi rahastatud rajatiste ja projektide purustamise ja kahjustamisega okupeeritud aladel ning esitama tulemused Euroopa Parlamendile;

| 18. | kutsub nõukogu ja komisjoni üles jätkama nende probleemide käsitlemist ELi kahepoolsete suhete kõikidel tasanditel Iisraeli ja Palestiina omavalitsusega; rõhutab, et ELi kahepoolsetes suhetes Iisraeliga tuleb täiel määral arvesse võtta Iisraeli lubadust täita rahvusvahelistest inimõigustest ja humanitaarõigusest tulenevaid kohustusi Palestiina elanikkonna suhtes; |
| --- | --- |

18.

kutsub nõukogu ja komisjoni üles jätkama nende probleemide käsitlemist ELi kahepoolsete suhete kõikidel tasanditel Iisraeli ja Palestiina omavalitsusega; rõhutab, et ELi kahepoolsetes suhetes Iisraeliga tuleb täiel määral arvesse võtta Iisraeli lubadust täita rahvusvahelistest inimõigustest ja humanitaarõigusest tulenevaid kohustusi Palestiina elanikkonna suhtes;

| 19. | nõuab veel kord tungivalt, et EL ja liikmesriigid etendaksid aktiivsemat poliitilist rolli – sealhulgas nn Lähis-Ida neliku raames – jõupingutustes, mis on suunatud õiglase ja kestva rahu saavutamisele iisraellaste ja palestiinlaste vahel; rõhutab taas neliku keskset rolli ning toetab endiselt kõrge esindaja jõupingutusi selleks, et luua usaldusväärne perspektiiv rahuprotsessi taaskäivitamiseks; |
| --- | --- |

19.

nõuab veel kord tungivalt, et EL ja liikmesriigid etendaksid aktiivsemat poliitilist rolli – sealhulgas nn Lähis-Ida neliku raames – jõupingutustes, mis on suunatud õiglase ja kestva rahu saavutamisele iisraellaste ja palestiinlaste vahel; rõhutab taas neliku keskset rolli ning toetab endiselt kõrge esindaja jõupingutusi selleks, et luua usaldusväärne perspektiiv rahuprotsessi taaskäivitamiseks;

| 20. | kordab oma nõudmist, et Gaza sektori blokaad inimeste, humanitaarabi ja kaupade liikumise suhtes viivitamatult, püsivalt ja tingimusteta lõpetataks ning võetaks meetmeid, mis võimaldaksid selle piirkonna taas üles ehitada ja sealset majandust elavdada; nõuab samuti, tunnustades nõuetekohaselt Iisraeli õiguspäraseid julgeolekuvajadusi, tõhusat kontrollimehhanismi, mis takistaks relvade ebaseaduslikku toimetamist Gaza sektorisse; võtab teadmiseks nõukogu otsuse pikendada Euroopa Liidu piirihaldamise abimissiooni mandaati Rafahi piiriületuspunktis kuni 30. juunini 2013 ning avaldab lootust, et see täidab oma eesmärgid ning avaldab otsustavat ja tulemuslikku mõju piiriüleste suhete igapäevasele korraldamisele ning Iisraeli ja Palestiina omavalitsuse vahelise usalduse kujunemisele; kutsub Hamasi üles tunnustama Iisraeli riiki ning toetama kahe riigi lahendust; kutsub Hamasi samuti üles lõpetama Iisraeli riigi vastu toimepandava vägivalla nii kodu- kui välismaal; |
| --- | --- |

20.

kordab oma nõudmist, et Gaza sektori blokaad inimeste, humanitaarabi ja kaupade liikumise suhtes viivitamatult, püsivalt ja tingimusteta lõpetataks ning võetaks meetmeid, mis võimaldaksid selle piirkonna taas üles ehitada ja sealset majandust elavdada; nõuab samuti, tunnustades nõuetekohaselt Iisraeli õiguspäraseid julgeolekuvajadusi, tõhusat kontrollimehhanismi, mis takistaks relvade ebaseaduslikku toimetamist Gaza sektorisse; võtab teadmiseks nõukogu otsuse pikendada Euroopa Liidu piirihaldamise abimissiooni mandaati Rafahi piiriületuspunktis kuni 30. juunini 2013 ning avaldab lootust, et see täidab oma eesmärgid ning avaldab otsustavat ja tulemuslikku mõju piiriüleste suhete igapäevasele korraldamisele ning Iisraeli ja Palestiina omavalitsuse vahelise usalduse kujunemisele; kutsub Hamasi üles tunnustama Iisraeli riiki ning toetama kahe riigi lahendust; kutsub Hamasi samuti üles lõpetama Iisraeli riigi vastu toimepandava vägivalla nii kodu- kui välismaal;

| 21. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ELi eriesindajale Lähis-Ida rahuprotsessis, ÜRO Peaassamblee presidendile, ÜRO Julgeolekunõukogu liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Lähis-Ida neliku esindajale, Iisraeli Knessetile ja valitsusele, Palestiina omavalitsuse presidendile ning Palestiina Seadusandlikule Nõukogule. |
| --- | --- |

21.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ELi eriesindajale Lähis-Ida rahuprotsessis, ÜRO Peaassamblee presidendile, ÜRO Julgeolekunõukogu liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Lähis-Ida neliku esindajale, Iisraeli Knessetile ja valitsusele, Palestiina omavalitsuse presidendile ning Palestiina Seadusandlikule Nõukogule.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0429.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0060.

(3)  ELT C 308 E, 20.10.2011, lk 81.

---

| 29.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 349/88 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 349/88

---

Neljapäev, 5. juuli 2012Lesbide vastu suunatud vägivald ning homo-, bi- ja transseksuaalide õigused Aafrikas

P7_TA(2012)0299

Euroopa Parlamendi 5. juuli 2012. aasta resolutsioon lesbiliste naiste vastase vägivalla ning lesbide, geide, bi- ja transseksuaalide ja mõlemasooliste (LGBTI) inimeste õiguste kohta Aafrikas (2012/2701(RSP))

2013/C 349 E/12

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni, kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti ning inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika hartat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni, kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti ning inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika hartat,

| — | võttes arvesse konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta ning Pekingi tegevusplatvormi, milles rõhutatakse, et kõigil naistel on õigus kontrollida ning otsustada oma seksuaalsusega seotud küsimusi vabalt ja vastutustundlikult, ilma sunni, häbimärgistamise ja vägivallata, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta ning Pekingi tegevusplatvormi, milles rõhutatakse, et kõigil naistel on õigus kontrollida ning otsustada oma seksuaalsusega seotud küsimusi vabalt ja vastutustundlikult, ilma sunni, häbimärgistamise ja vägivallata,

| — | võttes arvesse ÜRO inimõiguste nõukogu 17. juuni 2011. aasta resolutsiooni A/HRC/17/19 inimõiguste, seksuaalse sättumuse ja soolise identiteedi kohta ning ÜRO inimõiguste ülemvoliniku 17. novembri 2011. aasta aruannet inimesi nende seksuaalse sättumuse ja soolise identiteedi põhjal diskrimineerivate seaduste ja tavade ning nende vastu suunatud vägivallaaktide kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO inimõiguste nõukogu 17. juuni 2011. aasta resolutsiooni A/HRC/17/19 inimõiguste, seksuaalse sättumuse ja soolise identiteedi kohta ning ÜRO inimõiguste ülemvoliniku 17. novembri 2011. aasta aruannet inimesi nende seksuaalse sättumuse ja soolise identiteedi põhjal diskrimineerivate seaduste ja tavade ning nende vastu suunatud vägivallaaktide kohta,

| — | võttes arvesse 7. märtsil 2012 toimunud ÜRO inimõiguste nõukogu paneeldiskussiooni inimõiguste, seksuaalse sättumuse ja soolise identiteedi teemal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 7. märtsil 2012 toimunud ÜRO inimõiguste nõukogu paneeldiskussiooni inimõiguste, seksuaalse sättumuse ja soolise identiteedi teemal,

| — | võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku Navanethem Pillay avaldust, mille ta tegi 7. märtsil 2012. aastal ÜRO inimõiguste nõukogu 19. istungjärgu ajal peetud inimõiguste, seksuaalse sättumuse ja soolise identiteedi teemalisel paneeldiskussioonil, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku Navanethem Pillay avaldust, mille ta tegi 7. märtsil 2012. aastal ÜRO inimõiguste nõukogu 19. istungjärgu ajal peetud inimõiguste, seksuaalse sättumuse ja soolise identiteedi teemalisel paneeldiskussioonil,

| — | võttes arvesse Amnesty Internationali aruannet inimõiguste olukorra kohta maailmas 2012. aastal, milles väideti, et Aafrikas on kasvanud sallimatus lesbide, geide, bi- ja transseksuaalide (LGBT) suhtes, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Amnesty Internationali aruannet inimõiguste olukorra kohta maailmas 2012. aastal, milles väideti, et Aafrikas on kasvanud sallimatus lesbide, geide, bi- ja transseksuaalide (LGBT) suhtes,

| — | võttes arvesse ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise koostöölepingu (Cotonou leping) teist läbivaatamist ja selle lepingu sätteid inimõiguste kohta, eriti artikli 8 lõiget 4 ja artiklit 9, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise koostöölepingu (Cotonou leping) teist läbivaatamist ja selle lepingu sätteid inimõiguste kohta, eriti artikli 8 lõiget 4 ja artiklit 9,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 2, artikli 3 lõiget 5 ja artiklit 21 ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 10, millega kohustatakse Euroopa Liitu ja liikmesriike toetama ja edendama oma suhetes muu maailmaga üldisi inimõigusi ning üksikisikute kaitset, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 2, artikli 3 lõiget 5 ja artiklit 21 ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 10, millega kohustatakse Euroopa Liitu ja liikmesriike toetama ja edendama oma suhetes muu maailmaga üldisi inimõigusi ning üksikisikute kaitset,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu tegevuskava soolise võrdõiguslikkuse ja naiste mõjuvõimu suurendamise kohta arengukoostöös aastateks 2010–2015, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu tegevuskava soolise võrdõiguslikkuse ja naiste mõjuvõimu suurendamise kohta arengukoostöös aastateks 2010–2015,

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning Euroopa Parlamendi presidendi avaldusi, mis nad tegid rahvusvahelisel homofoobiavastasel päeval 2010., 2011. ja 2012. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning Euroopa Parlamendi presidendi avaldusi, mis nad tegid rahvusvahelisel homofoobiavastasel päeval 2010., 2011. ja 2012. aastal,

| — | võttes arvesse nõukogu vahendite kogumit lesbide, geide ning bi- ja transseksuaalide kõigi inimõiguste kaitsmiseks ja edendamiseks (nn LGBT vahendite komplekt), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu vahendite kogumit lesbide, geide ning bi- ja transseksuaalide kõigi inimõiguste kaitsmiseks ja edendamiseks (nn LGBT vahendite komplekt),

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend (COM(2011)0840) ja komisjoni 13. oktoobri 2011. aasta teatist „Muutuste kava ELi arengupoliitika mõju suurendamiseks” (COM(2011)0637), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend (COM(2011)0840) ja komisjoni 13. oktoobri 2011. aasta teatist „Muutuste kava ELi arengupoliitika mõju suurendamiseks” (COM(2011)0637),

| — | võttes arvesse oma 17. detsembri 2009. aasta resolutsiooni Uganda homoseksuaalsuse vastase seaduseelnõu kohta (1), 16. detsembri 2010. aasta resolutsiooni Uganda Bahati eelnõu ning homo-, bi- ja transseksuaalide diskrimineerimise kohta (2), 17. veebruari 2011. aasta resolutsiooni David Kato tapmise kohta Ugandas (3) ning 28. septembri 2011. aasta resolutsiooni inimõiguste, seksuaalse sättumuse ja soolise identiteedi käsitlemise kohta ÜROs (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. detsembri 2009. aasta resolutsiooni Uganda homoseksuaalsuse vastase seaduseelnõu kohta (1), 16. detsembri 2010. aasta resolutsiooni Uganda Bahati eelnõu ning homo-, bi- ja transseksuaalide diskrimineerimise kohta (2), 17. veebruari 2011. aasta resolutsiooni David Kato tapmise kohta Ugandas (3) ning 28. septembri 2011. aasta resolutsiooni inimõiguste, seksuaalse sättumuse ja soolise identiteedi käsitlemise kohta ÜROs (4),

| — | võttes arvesse oma 7. mai 2009. aasta resolutsiooni soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise kohta ELi välissuhetes ning rahu tagamisel ja riigi ülesehitamisel (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 7. mai 2009. aasta resolutsiooni soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise kohta ELi välissuhetes ning rahu tagamisel ja riigi ülesehitamisel (5),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 4,

| A. | arvestades, et kõik inimesed sünnivad vabadena ja võrdsetena oma väärikuselt ja õigustelt; arvestades, et kõik riigid on kohustatud takistama vägivalda ja vihkamise õhutamist seksuaalse sättumuse, soolise identiteedi ja väljendusviisi alusel ning austama meeste ja naiste võrdsuse põhimõtteid; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et kõik inimesed sünnivad vabadena ja võrdsetena oma väärikuselt ja õigustelt; arvestades, et kõik riigid on kohustatud takistama vägivalda ja vihkamise õhutamist seksuaalse sättumuse, soolise identiteedi ja väljendusviisi alusel ning austama meeste ja naiste võrdsuse põhimõtteid;

| B. | arvestades, et lesbilistel, bi- ja transseksuaalsetel ja mõlemasoolistel naistel on samasugused inimõigused nagu kõigil meestel ja naistel, mida tuleb kaitsta sõltumatult nende seksuaalsest sättumusest, soolisest identiteedist ja väljendusviisist; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et lesbilistel, bi- ja transseksuaalsetel ja mõlemasoolistel naistel on samasugused inimõigused nagu kõigil meestel ja naistel, mida tuleb kaitsta sõltumatult nende seksuaalsest sättumusest, soolisest identiteedist ja väljendusviisist;

| C. | arvestades, et mõned Aafrika riigid on olnud inimõiguste ja põhivabaduste kaitsjate esirinnas, et Lõuna-Aafrika Vabariigi apartheidirežiimi järgne konstitutsioon oli esimene maailmas, milles kuulutati seadusevastaseks diskrimineerimine seksuaalse sättumuse põhjal ning arvestades, et Lõuna-Aafrika Vabariik oli ÜRO inimõiguste nõukogu resolutsiooni A/HRC/17/19 (inimõiguste, seksuaalse sättumuse ja soolise identiteedi kohta) vastuvõtmise algataja; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et mõned Aafrika riigid on olnud inimõiguste ja põhivabaduste kaitsjate esirinnas, et Lõuna-Aafrika Vabariigi apartheidirežiimi järgne konstitutsioon oli esimene maailmas, milles kuulutati seadusevastaseks diskrimineerimine seksuaalse sättumuse põhjal ning arvestades, et Lõuna-Aafrika Vabariik oli ÜRO inimõiguste nõukogu resolutsiooni A/HRC/17/19 (inimõiguste, seksuaalse sättumuse ja soolise identiteedi kohta) vastuvõtmise algataja;

| D. | arvestades, et on liikumisi ja poliitilisi liidreid, kes suudavad rajada teed muutustele ning inimõiguste, naiste õiguste ning lesbide, geide, bi- ja transseksuaalide ja mõlemasooliste (LGBTI) inimeste õigustele Aafrikas; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et on liikumisi ja poliitilisi liidreid, kes suudavad rajada teed muutustele ning inimõiguste, naiste õiguste ning lesbide, geide, bi- ja transseksuaalide ja mõlemasooliste (LGBTI) inimeste õigustele Aafrikas;

| E. | arvestades, et Aafrikas kasvab riigi ja politseijõudude, oma perekonna- ja kogukonnaliikmete vägivald lesbiliste, bi- ja transseksuaalsete ja mõlemasooliste naiste, samuti sellisteks peetavate naiste vastu ja nende häbimärgistamine, mis tekitab muret ka mujal, nagu seda näitavad ÜRO peasekretäri Ban Ki-mooni ja ÜRO inimõiguste ülemvoliniku Navanethem Pillay arvukad avaldused ning ÜRO inimõiguste nõukogu resolutsioon A/HRC/17/19 inimõiguste, seksuaalse sättumuse ja soolise identiteedi kohta; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Aafrikas kasvab riigi ja politseijõudude, oma perekonna- ja kogukonnaliikmete vägivald lesbiliste, bi- ja transseksuaalsete ja mõlemasooliste naiste, samuti sellisteks peetavate naiste vastu ja nende häbimärgistamine, mis tekitab muret ka mujal, nagu seda näitavad ÜRO peasekretäri Ban Ki-mooni ja ÜRO inimõiguste ülemvoliniku Navanethem Pillay arvukad avaldused ning ÜRO inimõiguste nõukogu resolutsioon A/HRC/17/19 inimõiguste, seksuaalse sättumuse ja soolise identiteedi kohta;

| F. | arvestades, et 25.–26. juunil 2012 toimunud ÜRO inimõiguste nõukogu iga-aastasel diskussioonil, kus käsitleti inimõiguslastest naiste küsimusi, juhtis ÜRO inimõiguslaste küsimuste eriraportöör Margret Sekaggya tähelepanu sellele, et vägivald, mille all inimõiguslastest naised kannatavad, võtab soospetsiifilise kuju ning ulatub soopõhistest solvangutest seksuaalse väärkohtlemise ja vägistamiseni; et naisi arvatakse seadvat kahtluse alla aktsepteeritud ühiskondlikke norme, kultuuri või tavasid või ka usulisi ettekirjutusi, ning neid häbimärgistatakse selle eest; ning et naisinimõiguslased vajavad erilist tähelepanu, sest neile nende töö tõttu osaks saavad kannatused on teinekord nende meeskolleegide omadest suuremad; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et 25.–26. juunil 2012 toimunud ÜRO inimõiguste nõukogu iga-aastasel diskussioonil, kus käsitleti inimõiguslastest naiste küsimusi, juhtis ÜRO inimõiguslaste küsimuste eriraportöör Margret Sekaggya tähelepanu sellele, et vägivald, mille all inimõiguslastest naised kannatavad, võtab soospetsiifilise kuju ning ulatub soopõhistest solvangutest seksuaalse väärkohtlemise ja vägistamiseni; et naisi arvatakse seadvat kahtluse alla aktsepteeritud ühiskondlikke norme, kultuuri või tavasid või ka usulisi ettekirjutusi, ning neid häbimärgistatakse selle eest; ning et naisinimõiguslased vajavad erilist tähelepanu, sest neile nende töö tõttu osaks saavad kannatused on teinekord nende meeskolleegide omadest suuremad;

| G. | arvestades, et sotsiaalsetest ja kultuurilistest normidest kõrvale kalduvaid naisi võidakse tembeldada lesbilisteks ning neil on oht sattuda meeste vägivaldse käitumise ja/või alandava kohtlemise ohvriks, ning arvestades, et see surub maha kõigi, s.h heteroseksuaalsete naiste seksuaalsuse väljendused ja valikuvabaduse, ning arvestades, et kõigi naiste seksuaalsed õigused on seotud kehalise sõltumatuse ja valikuvabadusega; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et sotsiaalsetest ja kultuurilistest normidest kõrvale kalduvaid naisi võidakse tembeldada lesbilisteks ning neil on oht sattuda meeste vägivaldse käitumise ja/või alandava kohtlemise ohvriks, ning arvestades, et see surub maha kõigi, s.h heteroseksuaalsete naiste seksuaalsuse väljendused ja valikuvabaduse, ning arvestades, et kõigi naiste seksuaalsed õigused on seotud kehalise sõltumatuse ja valikuvabadusega;

| H. | arvestades, et 27 Aafrika riigis on naiste homoseksuaalsus seadusega lubatud ja 27 riigis keelatud ning meeste homoseksuaalsus on lubatud 16 ja keelatud 38 riigis, ning arvestades, et homoseksuaalsuse eest on ette nähtud surmanuhtlus Mauritaanias ja Sudaanis ning mõnedes Somaalia ja Nigeeria osades, ning arvestades, et sõltumatu parlamendiliikme poolt Uganda parlamendile esitatud seaduseelnõus nähakse homoseksuaalsuse eest ette surmanuhtlus; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et 27 Aafrika riigis on naiste homoseksuaalsus seadusega lubatud ja 27 riigis keelatud ning meeste homoseksuaalsus on lubatud 16 ja keelatud 38 riigis, ning arvestades, et homoseksuaalsuse eest on ette nähtud surmanuhtlus Mauritaanias ja Sudaanis ning mõnedes Somaalia ja Nigeeria osades, ning arvestades, et sõltumatu parlamendiliikme poolt Uganda parlamendile esitatud seaduseelnõus nähakse homoseksuaalsuse eest ette surmanuhtlus;

| I. | arvestades, et seadused, millega samasooliste suhted ja seksuaalsus loetakse kuriteoks, aitavad luua õhkkonda, mis soosib lesbiliste või lesbilisteks peetavate naiste vastast vägivalda; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et seadused, millega samasooliste suhted ja seksuaalsus loetakse kuriteoks, aitavad luua õhkkonda, mis soosib lesbiliste või lesbilisteks peetavate naiste vastast vägivalda;

| J. | arvestades, et LGBTI-inimeste tapmistest, piinamistest, vangistamistest, vägivaldsest kohtlemisest, häbimärgistamisest ja nende vastu vaenu õhutamisest, mida mõnel juhul õigustatakse seadusega, on teateid kõigist maailma piirkondadest; ning arvestades, et mitmetes Aafrika riikides on korduvalt toimunud lesbiliste naiste vastaseid vägivallategusid ja kallaletunge; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et LGBTI-inimeste tapmistest, piinamistest, vangistamistest, vägivaldsest kohtlemisest, häbimärgistamisest ja nende vastu vaenu õhutamisest, mida mõnel juhul õigustatakse seadusega, on teateid kõigist maailma piirkondadest; ning arvestades, et mitmetes Aafrika riikides on korduvalt toimunud lesbiliste naiste vastaseid vägivallategusid ja kallaletunge;

| K. | arvestades, et võitlus võrdsuse, õigluse, lesbide nähtavaks muutmise ja nende õiguste eest on tihedalt seotud üldise võitlusega naiste inimõiguste eest; arvestades, et lesbid, nagu paljud teisedki naised, on vägivalla ohvrid, nii selle pärast, et nad on naised, kui ka oma seksuaalse orientatsiooni pärast; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et võitlus võrdsuse, õigluse, lesbide nähtavaks muutmise ja nende õiguste eest on tihedalt seotud üldise võitlusega naiste inimõiguste eest; arvestades, et lesbid, nagu paljud teisedki naised, on vägivalla ohvrid, nii selle pärast, et nad on naised, kui ka oma seksuaalse orientatsiooni pärast;

| L. | arvestades, et 2012. aasta veebruaris vahistati Kamerunis 10 naist ja esmakordselt süüdistati kolme naist homoseksuaalsuses; arvestades, et vahistamised ja politsei poolt peksmised jätkuvad ja kõige viimane juhtum leidis aset 24. juunil 2012; arvestades, et jurist Alice Nkomile on homoseksuaalsuses süüdistatud inimeste kaitsmise eest palju kordi tehtud tapmis- ja vägivallaähvardusi; arvestades, et 19. mail 2012 Yaoundés toimunud LGBTI kogunemise ajas üks jõuk vägivaldselt laiali; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et 2012. aasta veebruaris vahistati Kamerunis 10 naist ja esmakordselt süüdistati kolme naist homoseksuaalsuses; arvestades, et vahistamised ja politsei poolt peksmised jätkuvad ja kõige viimane juhtum leidis aset 24. juunil 2012; arvestades, et jurist Alice Nkomile on homoseksuaalsuses süüdistatud inimeste kaitsmise eest palju kordi tehtud tapmis- ja vägivallaähvardusi; arvestades, et 19. mail 2012 Yaoundés toimunud LGBTI kogunemise ajas üks jõuk vägivaldselt laiali;

| M. | arvestades, et Libeeria senat arutab praegu ettepanekut keelustada samasooliste suhted rangemalt, kui kehtivad seadused seda siiani ette näevad; arvestades, et meedia ja üldsus püüavad üha enam LGBTI-inimesi hirmutada; arvestades, et hiljaaegu ründasid Libeerias relvastatud mehed kaht lesbilist naist; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Libeeria senat arutab praegu ettepanekut keelustada samasooliste suhted rangemalt, kui kehtivad seadused seda siiani ette näevad; arvestades, et meedia ja üldsus püüavad üha enam LGBTI-inimesi hirmutada; arvestades, et hiljaaegu ründasid Libeerias relvastatud mehed kaht lesbilist naist;

| N. | arvestades, et Malawis kuulutati 2011. aasta jaanuaris naiste homoseksuaalsus uuesti õigusvastaseks; arvestades, et uus president Joyce Banda on teatanud, et ta palub parlamendil homoseksuaalsust kriminaalkuriteona käsitavad seadused kehtetuks tunnistada; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et Malawis kuulutati 2011. aasta jaanuaris naiste homoseksuaalsus uuesti õigusvastaseks; arvestades, et uus president Joyce Banda on teatanud, et ta palub parlamendil homoseksuaalsust kriminaalkuriteona käsitavad seadused kehtetuks tunnistada;

| O. | arvestades, et Nigeeria taotleb teatavate organisatsioonide registreerimise, toimimise või ülalpidamise ning nende organisatsioonide kogunemiste või rongkäikude kriminaliseerimist ning kuulutab õigusvastaseks rangelt eraelu valdkonda kuuluva tegevuse; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et Nigeeria taotleb teatavate organisatsioonide registreerimise, toimimise või ülalpidamise ning nende organisatsioonide kogunemiste või rongkäikude kriminaliseerimist ning kuulutab õigusvastaseks rangelt eraelu valdkonda kuuluva tegevuse;

| P. | arvestades, et Lõuna-Aafrika Vabariigis jätkub vaibumatult lesbide ja transseksuaalsete naiste nn korrektiivne vägistamine; arvestades, et jätkuvad arutelud seksuaalse sättumuse tõttu taga kiusatud inimeste põhiseadusliku kaitse üle õhutavad vägivalda LGBTI-inimeste vastu; arvestades, et hiljuti langes piinamise ohvriks ja tapeti geiaktivist Thapelo Makutle, 22-aastast lesbit Phumeza Nkolonzit tulistati pähe tema seksuaalse sättumuse pärast ning Neil Danielsi pussitati, sandistati ja ta põletati elusalt selle eest, et ta oli gei; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et Lõuna-Aafrika Vabariigis jätkub vaibumatult lesbide ja transseksuaalsete naiste nn korrektiivne vägistamine; arvestades, et jätkuvad arutelud seksuaalse sättumuse tõttu taga kiusatud inimeste põhiseadusliku kaitse üle õhutavad vägivalda LGBTI-inimeste vastu; arvestades, et hiljuti langes piinamise ohvriks ja tapeti geiaktivist Thapelo Makutle, 22-aastast lesbit Phumeza Nkolonzit tulistati pähe tema seksuaalse sättumuse pärast ning Neil Danielsi pussitati, sandistati ja ta põletati elusalt selle eest, et ta oli gei;

| Q. | arvestades, et Svaasimaal tehakse positiivseid jõupingutusi HIV/AIDSi ennetamiseks ja ravimiseks riskirühmades, sealhulgas naiste seas ja meestega seksuaalsuhetes olevate meeste seas, vaatamata sellele, et homoseksuaalsus on kuritegelikuks tunnistatud; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et Svaasimaal tehakse positiivseid jõupingutusi HIV/AIDSi ennetamiseks ja ravimiseks riskirühmades, sealhulgas naiste seas ja meestega seksuaalsuhetes olevate meeste seas, vaatamata sellele, et homoseksuaalsus on kuritegelikuks tunnistatud;

| R. | arvestades, et Uganda politsei ning eetika ja moraali minister peatasid 2012. aasta veebruaris ja juunis ilma vahistamismääruseta ja kodanike kogunemisvabadusest hoolimata inimõigusaktivistide eraviisilised koosolekud; arvestades, et minister kavatseb õigusvastaseks kuulutada 38 organisatsiooni, mida peetakse LGBTI-inimeste õiguste kaitsjaiks; arvestades, et esimest korda 2009. aastal esitatud homoseksuaalsuse vastane seaduseelnõu on endiselt arutamisel ja see võib sisaldada vastuvõetamatuid sätteid, muu hulgas surmanuhtlust; arvestades, et Uganda ja USA kohtuasjade ja uurimiste kaudu on muu hulgas ilmsiks tulnud Scott Lively ja USA fundamentalistliku rühmituse Abiding Truth Ministries roll seksuaalse sättumuse alusel vihkamise ja sallimatuse levitamisel ning seaduseelnõu vastuvõtmisele õhutamisel; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et Uganda politsei ning eetika ja moraali minister peatasid 2012. aasta veebruaris ja juunis ilma vahistamismääruseta ja kodanike kogunemisvabadusest hoolimata inimõigusaktivistide eraviisilised koosolekud; arvestades, et minister kavatseb õigusvastaseks kuulutada 38 organisatsiooni, mida peetakse LGBTI-inimeste õiguste kaitsjaiks; arvestades, et esimest korda 2009. aastal esitatud homoseksuaalsuse vastane seaduseelnõu on endiselt arutamisel ja see võib sisaldada vastuvõetamatuid sätteid, muu hulgas surmanuhtlust; arvestades, et Uganda ja USA kohtuasjade ja uurimiste kaudu on muu hulgas ilmsiks tulnud Scott Lively ja USA fundamentalistliku rühmituse Abiding Truth Ministries roll seksuaalse sättumuse alusel vihkamise ja sallimatuse levitamisel ning seaduseelnõu vastuvõtmisele õhutamisel;

Lesbiliste naiste diskrimineerimine ja nende vastu suunatud vägivald Aafrikas

| 1. | mõistab sügavalt hukka igasuguse lesbide vastu suunatud vägivalla ja diskrimineerimise neis Aafrika riikides, kus see aset leiab, sh nn korrektiivse vägistamise ja muud seksuaalse vägivalla vormid; |
| --- | --- |

1.

mõistab sügavalt hukka igasuguse lesbide vastu suunatud vägivalla ja diskrimineerimise neis Aafrika riikides, kus see aset leiab, sh nn korrektiivse vägistamise ja muud seksuaalse vägivalla vormid;

| 2. | avaldab kindlat toetust kampaaniatele ja algatustele, mille eesmärk on tühistada kõik naisi ja LGBTI-inimesi diskrimineerivad seadused; palub neil Aafrika riikidel, kus diskrimineerivad seadused ikka veel kehtivad, need kohe tühistada, sh seadused, mis keelavad homoseksuaalsuse ning seadused, mis diskrimineerivad naisi tsiviilõigusliku seisundi ning omandi- ja pärimisõiguste osas; |
| --- | --- |

2.

avaldab kindlat toetust kampaaniatele ja algatustele, mille eesmärk on tühistada kõik naisi ja LGBTI-inimesi diskrimineerivad seadused; palub neil Aafrika riikidel, kus diskrimineerivad seadused ikka veel kehtivad, need kohe tühistada, sh seadused, mis keelavad homoseksuaalsuse ning seadused, mis diskrimineerivad naisi tsiviilõigusliku seisundi ning omandi- ja pärimisõiguste osas;

| 3. | kinnitab, et võitlus Aafrika lesbiliste naiste põhi- ja inimõiguste eest on tihedalt seotud kõikide naiste seksuaal- ja reproduktiivtervise kaitsega; kutsub seetõttu Euroopa Liitu üles töös Aafrika partnerriikidega võtma ressursside ja poliitika osas kindlaid kohustusi seksuaal- ja reproduktiivtervise kaitseks; |
| --- | --- |

3.

kinnitab, et võitlus Aafrika lesbiliste naiste põhi- ja inimõiguste eest on tihedalt seotud kõikide naiste seksuaal- ja reproduktiivtervise kaitsega; kutsub seetõttu Euroopa Liitu üles töös Aafrika partnerriikidega võtma ressursside ja poliitika osas kindlaid kohustusi seksuaal- ja reproduktiivtervise kaitseks;

| 4. | palub Aafrika asjaomastel ametivõimudel kaitsta naisi tulemuslikult mõrvade, nn korrektiivse vägistamise ja muu seksuaalvägivalla eest ning võtta selle toimepanijad kohtulikule vastustusele; |
| --- | --- |

4.

palub Aafrika asjaomastel ametivõimudel kaitsta naisi tulemuslikult mõrvade, nn korrektiivse vägistamise ja muu seksuaalvägivalla eest ning võtta selle toimepanijad kohtulikule vastustusele;

| 5. | märgib, et vägivald lesbide, bi- ja transseksuaalsete ja mõlemasooliste naiste vastu ning nende häbimärgistamine on sageli tihedalt seotud diskrimineerimisega; |
| --- | --- |

5.

märgib, et vägivald lesbide, bi- ja transseksuaalsete ja mõlemasooliste naiste vastu ning nende häbimärgistamine on sageli tihedalt seotud diskrimineerimisega;

| 6. | väljendab solidaarsust ja toetust kõigi suhtes, kes on kaasatud naiste õiguste parema kaitse alasesse tegevusse; |
| --- | --- |

6.

väljendab solidaarsust ja toetust kõigi suhtes, kes on kaasatud naiste õiguste parema kaitse alasesse tegevusse;

| 7. | palub Euroopa Komisjonil ja liikmesriikidel toetada Aafrika naiste ja LGBTI-inimeste organisatsioone nende võitluses kõikide naiste ja LGBTI-inimeste võrdsuse, kehalise enesemääramisõiguse ja seksuaalse vabaduse eest; toonitab seejuures vajadust pöörata LGBTI-inimeste ja naisliikumise ning kõikide muude ühiskondlike liikumiste puhul erilist tähelepanu lesbidele, et mõista hukka Aafrika riikides lesbidele osaks saav kahe- või mõnikord mitmekordne diskrimineerimine; |
| --- | --- |

7.

palub Euroopa Komisjonil ja liikmesriikidel toetada Aafrika naiste ja LGBTI-inimeste organisatsioone nende võitluses kõikide naiste ja LGBTI-inimeste võrdsuse, kehalise enesemääramisõiguse ja seksuaalse vabaduse eest; toonitab seejuures vajadust pöörata LGBTI-inimeste ja naisliikumise ning kõikide muude ühiskondlike liikumiste puhul erilist tähelepanu lesbidele, et mõista hukka Aafrika riikides lesbidele osaks saav kahe- või mõnikord mitmekordne diskrimineerimine;

| 8. | kutsub Euroopa Komisjoni, Euroopa välisteenistust ja liikmesriike üles kiirendama soolist võrdõiguslikkust ja naiste mõjuvõimu suurendamist arengukoostöös käsitlevas ELi tegevuskavas seatud eesmärkide poole liikumist ning pöörama suhetes kolmandate riikidega ning valitsusväliste organisatsioonide ja inimõiguslaste toetamisel erilist tähelepanu lesbide, bi- ja transseksuaalsete ja mõlemasooliste naiste õigustele; |
| --- | --- |

8.

kutsub Euroopa Komisjoni, Euroopa välisteenistust ja liikmesriike üles kiirendama soolist võrdõiguslikkust ja naiste mõjuvõimu suurendamist arengukoostöös käsitlevas ELi tegevuskavas seatud eesmärkide poole liikumist ning pöörama suhetes kolmandate riikidega ning valitsusväliste organisatsioonide ja inimõiguslaste toetamisel erilist tähelepanu lesbide, bi- ja transseksuaalsete ja mõlemasooliste naiste õigustele;

Lesbide, geide, bi- ja transseksuaalide ja mõlemasooliste õigused Aafrikas

| 9. | kutsub kõiki maailma 76 riiki, kus homoseksuaalsus on seadusevastane, sh 38 Aafrika riiki üles homoseksuaalsust dekriminaliseerima; |
| --- | --- |

9.

kutsub kõiki maailma 76 riiki, kus homoseksuaalsus on seadusevastane, sh 38 Aafrika riiki üles homoseksuaalsust dekriminaliseerima;

| 10. | mõistab hukka seksuaalse sättumuse, soolise identiteedi või soolise väljendusviisi alusel vihkamisele ja vägivallale õhutamise; palub eespool osutatud riikidel tulemuslikult kaitsta LGBTI-inimeste õigust elule ja väärikusele ning mõista hukka igasugune nende vastu suunatud vägivald, diskrimineerimine, häbimärgistamine ja alandamine; |
| --- | --- |

10.

mõistab hukka seksuaalse sättumuse, soolise identiteedi või soolise väljendusviisi alusel vihkamisele ja vägivallale õhutamise; palub eespool osutatud riikidel tulemuslikult kaitsta LGBTI-inimeste õigust elule ja väärikusele ning mõista hukka igasugune nende vastu suunatud vägivald, diskrimineerimine, häbimärgistamine ja alandamine;

| 11. | kutsub poliitilisi ja usujuhte üles mõistma hukka seksuaalsel sättumusel põhineva tagakiusamise ja diskrimineerimise ning võtma kindla seisukoha homofoobia vastu, ühinedes seeläbi peapiiskop Desmond Tutu üleskutsega võidelda ebaõigluse ja eelarvamuste vastu ning solidaarsuse ja õigluse poolt; |
| --- | --- |

11.

kutsub poliitilisi ja usujuhte üles mõistma hukka seksuaalsel sättumusel põhineva tagakiusamise ja diskrimineerimise ning võtma kindla seisukoha homofoobia vastu, ühinedes seeläbi peapiiskop Desmond Tutu üleskutsega võidelda ebaõigluse ja eelarvamuste vastu ning solidaarsuse ja õigluse poolt;

| 12. | kutsub Euroopa välisteenistust, Euroopa Komisjoni ja liikmesriike üles poliitilises dialoogis Aafrika riikidega tuletama neile meelde nende kohustust täita õiguslikult siduvate rahvusvaheliste inimõiguste alaste dokumentidega ja konventsioonidega võetud kohustusi, eelkõige kohustust austada ja edendada õigust mittediskrimineerimisele seksuaalse sättumuse ja soolise identiteedi alusel; |
| --- | --- |

12.

kutsub Euroopa välisteenistust, Euroopa Komisjoni ja liikmesriike üles poliitilises dialoogis Aafrika riikidega tuletama neile meelde nende kohustust täita õiguslikult siduvate rahvusvaheliste inimõiguste alaste dokumentidega ja konventsioonidega võetud kohustusi, eelkõige kohustust austada ja edendada õigust mittediskrimineerimisele seksuaalse sättumuse ja soolise identiteedi alusel;

| 13. | tunneb heameelt asjaolu üle, et mõned Aafrika riigid, sh Cabo Verde, Kesk-Aafrika Vabariik, Gabon, Guinea-Bissau, Malawi, Mauritius, Rwanda, São Tomé ja Principe, Lõuna-Aafrika Vabariik ja Svaasimaa on teinud teatavaks oma vastuseisu homoseksuaalsuse kriminaliseerimisele, taganud LGBTI-inimestele juurdepääsu tervishoiuteenustele või on lubanud homoseksuaalsuse dekriminaliseerida; |
| --- | --- |

13.

tunneb heameelt asjaolu üle, et mõned Aafrika riigid, sh Cabo Verde, Kesk-Aafrika Vabariik, Gabon, Guinea-Bissau, Malawi, Mauritius, Rwanda, São Tomé ja Principe, Lõuna-Aafrika Vabariik ja Svaasimaa on teinud teatavaks oma vastuseisu homoseksuaalsuse kriminaliseerimisele, taganud LGBTI-inimestele juurdepääsu tervishoiuteenustele või on lubanud homoseksuaalsuse dekriminaliseerida;

| 14. | kutsub AKV riike üles alustama avatud, konstruktiivset ja vastastikku lugupidavat arutelu; |
| --- | --- |

14.

kutsub AKV riike üles alustama avatud, konstruktiivset ja vastastikku lugupidavat arutelu;

| 15. | palub Aafrika riikidel tagada LGBTI inimõiguslaste julgeolek ning palub ELil abistada Aafrikas suutlikkuse suurendamise programmide raames kohalikku kodanikuühiskonda; |
| --- | --- |

15.

palub Aafrika riikidel tagada LGBTI inimõiguslaste julgeolek ning palub ELil abistada Aafrikas suutlikkuse suurendamise programmide raames kohalikku kodanikuühiskonda;

| 16. | nõuab tungivalt, et Euroopa Komisjon, Euroopa välisteenistus ja liikmesriigid kasutaksid täielikult nn LGBT vahendite komplekti, et ergutada kolmandaid riike homoseksuaalsust dekriminaliseerima, aidata vähendada vägivalda ja diskrimineerimist ning kaitsta LGBTI inimõiguste kaitsjaid; |
| --- | --- |

16.

nõuab tungivalt, et Euroopa Komisjon, Euroopa välisteenistus ja liikmesriigid kasutaksid täielikult nn LGBT vahendite komplekti, et ergutada kolmandaid riike homoseksuaalsust dekriminaliseerima, aidata vähendada vägivalda ja diskrimineerimist ning kaitsta LGBTI inimõiguste kaitsjaid;

| 17. | palub komisjonil ja eeskätt liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal ja komisjoni asepresidendil Catherine Ashtonil võtta konkreetseid meetmeid, võttes kasutusele kõik asjakohased surve avaldamise vahendid, et kaitsta inimesi seksuaalse sättumuse alusel diskrimineerimise või tagakiusamise eest ning tõstatada need küsimused ELi suhetes ja dialoogis kolmandate riikidega; |
| --- | --- |

17.

palub komisjonil ja eeskätt liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal ja komisjoni asepresidendil Catherine Ashtonil võtta konkreetseid meetmeid, võttes kasutusele kõik asjakohased surve avaldamise vahendid, et kaitsta inimesi seksuaalse sättumuse alusel diskrimineerimise või tagakiusamise eest ning tõstatada need küsimused ELi suhetes ja dialoogis kolmandate riikidega;

*

* *

| 18. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindajale ja komisjoni asepresidendile, liikmesriikidele, AKV riikide rühma peasekretärile, kõikidele AKV riikide suursaadikutele Euroopa Liidus, Lõuna-Aafrika Vabariigi parlamendile ning Aafrika Liidule ja selle institutsioonidele. |
| --- | --- |

18.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindajale ja komisjoni asepresidendile, liikmesriikidele, AKV riikide rühma peasekretärile, kõikidele AKV riikide suursaadikutele Euroopa Liidus, Lõuna-Aafrika Vabariigi parlamendile ning Aafrika Liidule ja selle institutsioonidele.

---

(1)  ELT C 286 E, 22.10.2010, lk 25.

(2)  ELT C 169 E, 15.6.2012, lk 134.

(3)  ELT C 188 E, 28.6.2012, lk 62.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0427.

(5)  ELT C 212 E, 5.8.2010, lk 32.

---

| 29.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 349/93 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 349/93

---

Neljapäev, 5. juuli 2012Sõnavabadus Valgevenes ja eelkõige Andrzej Poczobuti juhtum

P7_TA(2012)0300

Euroopa Parlamendi 5. juuli 2012. aasta resolutsioon Valgevene ja eelkõige Andrzej Poczobuti juhtumi kohta (2012/2702(RSP))

2013/C 349 E/13

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Valgevene kohta, eriti 29. märtsi 2012. aasta (1), 16. veebruari 2012. aasta (2), 15. septembri 2011. aasta (3), 12. mai 2011. aasta (4), 10. märtsi 2011. aasta (5), 20 jaanuari 2011. aasta (6), 10. märtsi 2010. aasta (7) ja 17. detsembri 2009. aasta resolutsiooni (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Valgevene kohta, eriti 29. märtsi 2012. aasta (1), 16. veebruari 2012. aasta (2), 15. septembri 2011. aasta (3), 12. mai 2011. aasta (4), 10. märtsi 2011. aasta (5), 20 jaanuari 2011. aasta (6), 10. märtsi 2010. aasta (7) ja 17. detsembri 2009. aasta resolutsiooni (8),

| — | võttes arvesse liidu kõrge esindaja Catherine Ashtoni 28. juuni 2012. aasta avaldust olukorra kohta Valgevenes, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse liidu kõrge esindaja Catherine Ashtoni 28. juuni 2012. aasta avaldust olukorra kohta Valgevenes,

| — | võttes arvesse OSCE meediavabaduse esindaja Dunja Mijatovici 22. juuni 2012. aasta pressiteadet Poola-Valgevene ajakirjaniku Andrzej Poczobuti vahistamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse OSCE meediavabaduse esindaja Dunja Mijatovici 22. juuni 2012. aasta pressiteadet Poola-Valgevene ajakirjaniku Andrzej Poczobuti vahistamise kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee 26. juuni 2012. aasta kirjalikku deklaratsiooni nr 523, milles nõutakse Poola-Valgevene ajakirjaniku Andrzej Poczobuti vabastamist Valgevene vanglast, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee 26. juuni 2012. aasta kirjalikku deklaratsiooni nr 523, milles nõutakse Poola-Valgevene ajakirjaniku Andrzej Poczobuti vabastamist Valgevene vanglast,

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 1.–2. märtsi 2012. aasta kohtumise järeldusi, milles väljendatakse sügavat muret Valgevene olukorra jätkuva halvenemise pärast, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 1.–2. märtsi 2012. aasta kohtumise järeldusi, milles väljendatakse sügavat muret Valgevene olukorra jätkuva halvenemise pärast,

| — | võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2012. aasta rakendusotsust 2012/126/ÜVJP, millega rakendatakse otsust 2010/639/ÜVJP Valgevene vastu suunatud piiravate meetmete kohta (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2012. aasta rakendusotsust 2012/126/ÜVJP, millega rakendatakse otsust 2010/639/ÜVJP Valgevene vastu suunatud piiravate meetmete kohta (9),

| — | võttes arvesse nõukogu järeldusi Valgevene ühiskonnaga ajakohastamise-teemalise Euroopa dialoogi alustamise kohta (välisasjade nõukogu 3157. istung, Brüssel, 23. märts 2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu järeldusi Valgevene ühiskonnaga ajakohastamise-teemalise Euroopa dialoogi alustamise kohta (välisasjade nõukogu 3157. istung, Brüssel, 23. märts 2012),

| — | võttes arvesse nõukogu 23. aprilli 2012. aasta määrust (EL) nr 354/2012, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 765/2006, milles käsitletakse piiravaid meetmeid Valgevene suhtes (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 23. aprilli 2012. aasta määrust (EL) nr 354/2012, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 765/2006, milles käsitletakse piiravaid meetmeid Valgevene suhtes (10),

| — | võttes arvesse kõrge esindaja Catherine Ashtoni 28. veebruari 2012. aasta avaldust tema ja Poola valitsuse otsuste kohta kutsuda tagasi vastavalt ELi delegatsiooni juht Minskis ja Poola suursaadik Valgevenes, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kõrge esindaja Catherine Ashtoni 28. veebruari 2012. aasta avaldust tema ja Poola valitsuse otsuste kohta kutsuda tagasi vastavalt ELi delegatsiooni juht Minskis ja Poola suursaadik Valgevenes,

| — | võttes arvesse nõukogu 23. jaanuari 2012. aasta otsust 2012/36/ÜVJP, millega muudetakse otsust 2010/639/ÜVJP Valgevene vastu suunatud piiravate meetmete kohta (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 23. jaanuari 2012. aasta otsust 2012/36/ÜVJP, millega muudetakse otsust 2010/639/ÜVJP Valgevene vastu suunatud piiravate meetmete kohta (11),

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee 25. jaanuari 2012. aasta resolutsiooni 1857 (2012) olukorra kohta Valgevenes, milles mõistetakse hukka opositsiooniliikmete jätkuv tagakiusamine ning kodanikuühiskonna aktivistide, sõltumatu ajakirjanduse ja inimõiguslaste ahistamine Valgevenes, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee 25. jaanuari 2012. aasta resolutsiooni 1857 (2012) olukorra kohta Valgevenes, milles mõistetakse hukka opositsiooniliikmete jätkuv tagakiusamine ning kodanikuühiskonna aktivistide, sõltumatu ajakirjanduse ja inimõiguslaste ahistamine Valgevenes,

| — | võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemkomissari 10. aprilli 2012. aasta aruannet ja ÜRO inimõiguste nõukogu 17. juuni 2011. aasta resolutsiooni 17/24 inimõiguste olukorra kohta Valgevenes, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemkomissari 10. aprilli 2012. aasta aruannet ja ÜRO inimõiguste nõukogu 17. juuni 2011. aasta resolutsiooni 17/24 inimõiguste olukorra kohta Valgevenes,

| — | võttes arvesse 7.–9. mail 2009. aastal Prahas idapartnerluse teemalisel tippkohtumisel vastu võetud deklaratsiooni ning 30. septembril 2011. aastal Varssavis toimunud idapartnerluse teemalisel tippkohtumisel vastu võetud deklaratsiooni Valgevene olukorra kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 7.–9. mail 2009. aastal Prahas idapartnerluse teemalisel tippkohtumisel vastu võetud deklaratsiooni ning 30. septembril 2011. aastal Varssavis toimunud idapartnerluse teemalisel tippkohtumisel vastu võetud deklaratsiooni Valgevene olukorra kohta,

| — | võttes arvesse Visegradi rühma, Eesti, Läti ja Leedu välisministrite 5. märtsil 2012. aastal Prahas tehtud ühisavaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Visegradi rühma, Eesti, Läti ja Leedu välisministrite 5. märtsil 2012. aastal Prahas tehtud ühisavaldust,

| — | võttes arvesse idapartnerluse kodanikuühiskonna foorumi Valgevene rahvusliku platvormi 2. märtsil 2012 Minskis tehtud avaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse idapartnerluse kodanikuühiskonna foorumi Valgevene rahvusliku platvormi 2. märtsil 2012 Minskis tehtud avaldust,

| — | võttes arvesse 20. juunil 2011 välisasjade nõukogu 3101. istungil vastu võetud nõukogu järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 20. juunil 2011 välisasjade nõukogu 3101. istungil vastu võetud nõukogu järeldusi,

| — | võttes arvesse ELi kõrge esindaja Catherine Ashtoni pressiesindaja 10. aprilli 2011. aasta avaldust sõltumatu ajakirjanduse mahasurumise kohta Valgevenes, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi kõrge esindaja Catherine Ashtoni pressiesindaja 10. aprilli 2011. aasta avaldust sõltumatu ajakirjanduse mahasurumise kohta Valgevenes,

| — | võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni artiklit 19, kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti artiklit 19 ning Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 11, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni artiklit 19, kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti artiklit 19 ning Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 11,

| — | võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni artiklit 19 ning 1988. aasta detsembris vastu võetud ÜRO deklaratsiooni inimõiguste kaitsjate kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni artiklit 19 ning 1988. aasta detsembris vastu võetud ÜRO deklaratsiooni inimõiguste kaitsjate kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 4,

| A. | arvestades, et 21. juunil 2012 vahistati Valgevenes Hrodna linnas Poola päevalehe Gazeta Wyborcza korrespondent Andrzej Poczobut, kes on ka silmapaistev Valgevene poola vähemuse aktivist ning Valgevene Poolakate Liidu nõukogu esimees; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 21. juunil 2012 vahistati Valgevenes Hrodna linnas Poola päevalehe Gazeta Wyborcza korrespondent Andrzej Poczobut, kes on ka silmapaistev Valgevene poola vähemuse aktivist ning Valgevene Poolakate Liidu nõukogu esimees;

| B. | arvestades, et prokuratuur korraldas Poczobuti korteris Hrodnas läbiotsimise ja tema materjalid konfiskeeriti; arvestades, et õiguskaitsetöötajad otsisid hiljem läbi Poolakate Liidu Hrodna bürooruumid, mille ametlik rentnik on Poczobut, ja konfiskeerisid seal arvutitehnika; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et prokuratuur korraldas Poczobuti korteris Hrodnas läbiotsimise ja tema materjalid konfiskeeriti; arvestades, et õiguskaitsetöötajad otsisid hiljem läbi Poolakate Liidu Hrodna bürooruumid, mille ametlik rentnik on Poczobut, ja konfiskeerisid seal arvutitehnika;

| C. | arvestades, et Poczobuti süüdistati Valgevene Vabariigi kriminaalkoodeksi artikli 367 alusel president Alaksandr Lukašenka laimamises, kuna ta oli veebisaitidel charter97 ja belaruspartisan avaldanud kaksteist artiklit, milles muu hulgas käsitleti ka kohtuprotsessi eelmisel aastal Minski metroos toimunud pommirünnaku asjas; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Poczobuti süüdistati Valgevene Vabariigi kriminaalkoodeksi artikli 367 alusel president Alaksandr Lukašenka laimamises, kuna ta oli veebisaitidel charter97 ja belaruspartisan avaldanud kaksteist artiklit, milles muu hulgas käsitleti ka kohtuprotsessi eelmisel aastal Minski metroos toimunud pommirünnaku asjas;

| D. | arvestades, et Poczobut on varem juba kolm kuud vangis olnud ning talle on määratud kolmeaastane tingimisi vanglakaristus samalaadse süüdistusega – presidendi väidetava solvamise eest ühes artiklis, mis avaldati ajalehes Gazeta Wyborcza ja ühel Valgevene veebisaidil; arvestades, et seega ähvardab teda kuni seitsme aasta ja üheksa kuu pikkune vabaduse piiramine või vabadusekaotus, mille sisse kuulub ka tingimisi karistus; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Poczobut on varem juba kolm kuud vangis olnud ning talle on määratud kolmeaastane tingimisi vanglakaristus samalaadse süüdistusega – presidendi väidetava solvamise eest ühes artiklis, mis avaldati ajalehes Gazeta Wyborcza ja ühel Valgevene veebisaidil; arvestades, et seega ähvardab teda kuni seitsme aasta ja üheksa kuu pikkune vabaduse piiramine või vabadusekaotus, mille sisse kuulub ka tingimisi karistus;

| E. | arvestades, et 30. juunil 2012 vabastati Poczobut tingimisi eelvangistusest ning ta pidi allkirjastama kohustuse oma elukohast mitte lahkuda; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et 30. juunil 2012 vabastati Poczobut tingimisi eelvangistusest ning ta pidi allkirjastama kohustuse oma elukohast mitte lahkuda;

| F. | arvestades, et Hrodna linna Lenini rajooni kohus tegi 5. juulil 2011 otsuse, milles Poczobut kriminaalkoodeksi artikli 368 lõike 1 alusel vabastati presidendi solvamise süüdistusest, kuid tunnistati sama koodeksi artikli 367 lõike 1 alusel süüdi presidendi laimamises; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Hrodna linna Lenini rajooni kohus tegi 5. juulil 2011 otsuse, milles Poczobut kriminaalkoodeksi artikli 368 lõike 1 alusel vabastati presidendi solvamise süüdistusest, kuid tunnistati sama koodeksi artikli 367 lõike 1 alusel süüdi presidendi laimamises;

| G. | arvestades, et Poczobuti viimane vahi alla võtmine 21. juunil 2012 langes ühte Poolakate Liidu poolt Poczobuti juhtimisel korraldatud rahumeelse protestimeeleavaldusega, mis oli suunatud Hrodna poola kooli sunniviisilise venestamise vastu Lukašenka režiimi poolt; sellel meeleavaldusel vahistati umbes kakskümmend inimest; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Poczobuti viimane vahi alla võtmine 21. juunil 2012 langes ühte Poolakate Liidu poolt Poczobuti juhtimisel korraldatud rahumeelse protestimeeleavaldusega, mis oli suunatud Hrodna poola kooli sunniviisilise venestamise vastu Lukašenka režiimi poolt; sellel meeleavaldusel vahistati umbes kakskümmend inimest;

| H. | arvestades, et Valgevene 2008. aastal jõustunud meediaseadus on oma olemuselt piirav, kuna ajakirjanduslikku tegevust kontrollitakse mitmesuguste meetmetega, nagu näiteks televisiooni- ja raadiotsensuur, sõltumatute ajakirjanike tegevuse jälgimine ja kontroll kirjastuste üle; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Valgevene 2008. aastal jõustunud meediaseadus on oma olemuselt piirav, kuna ajakirjanduslikku tegevust kontrollitakse mitmesuguste meetmetega, nagu näiteks televisiooni- ja raadiotsensuur, sõltumatute ajakirjanike tegevuse jälgimine ja kontroll kirjastuste üle;

| I. | arvestades, et kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti artikli 19 järgi on igal inimesel õigus takistamatult kinni pidada oma arvamusest ja õigus vabalt arvamust avaldada ning ka Valgevene põhiseaduse artikliga 34 tagatakse sõnavabadus; arvestades, et sõltumatud ja rahvusvahelised meediavaatlejad ja ajakirjanikud on korduvalt hukka mõistnud sõna- ja meediavabaduse piiramise valitsuse poolt; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti artikli 19 järgi on igal inimesel õigus takistamatult kinni pidada oma arvamusest ja õigus vabalt arvamust avaldada ning ka Valgevene põhiseaduse artikliga 34 tagatakse sõnavabadus; arvestades, et sõltumatud ja rahvusvahelised meediavaatlejad ja ajakirjanikud on korduvalt hukka mõistnud sõna- ja meediavabaduse piiramise valitsuse poolt;

| J. | arvestades, et pärast Poczobuti vahistamist 2011. aasta aprillis tunnistas Amnesty International ta süümevangiks; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et pärast Poczobuti vahistamist 2011. aasta aprillis tunnistas Amnesty International ta süümevangiks;

| K. | arvestades, et Poczobuti juhtum on osa laiemast, 2010. aasta detsembrikuistest presidendivalimistest saadik jätkuvast pikaajalisest kodanikuühiskonna ja inimõiguste kaitsjate ahistamisest, mis on viinud inimõiguste ning kodaniku- ja poliitiliste vabaduste olukorra järsu halvenemiseni Valgevenes; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Poczobuti juhtum on osa laiemast, 2010. aasta detsembrikuistest presidendivalimistest saadik jätkuvast pikaajalisest kodanikuühiskonna ja inimõiguste kaitsjate ahistamisest, mis on viinud inimõiguste ning kodaniku- ja poliitiliste vabaduste olukorra järsu halvenemiseni Valgevenes;

| L. | arvestades, et pidevalt saabub teateid Valgevene kodanikuühiskonna esindajate ahistamise kohta; arvestades viimasel ajal toimunud vahistamisi – vahistatute hulgas on demokraatliku opositsiooni aktivistid Aljaksandr Artsõbašau, Pavel Vinahradau ja Sjarhei Kavalenka, samuti ajakirjanikud Aljaksandr Barazenka, Sjarhei Balai, Alina Radatšõnskaja ja Ina Studzinskaja ning organisatsiooni Tell the Truth aktivistid Hanna Kurlovitš, Mihail Paškevitš, Aljaksandr Ulitsjonak ja Sjarhei Vaznjak; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et pidevalt saabub teateid Valgevene kodanikuühiskonna esindajate ahistamise kohta; arvestades viimasel ajal toimunud vahistamisi – vahistatute hulgas on demokraatliku opositsiooni aktivistid Aljaksandr Artsõbašau, Pavel Vinahradau ja Sjarhei Kavalenka, samuti ajakirjanikud Aljaksandr Barazenka, Sjarhei Balai, Alina Radatšõnskaja ja Ina Studzinskaja ning organisatsiooni Tell the Truth aktivistid Hanna Kurlovitš, Mihail Paškevitš, Aljaksandr Ulitsjonak ja Sjarhei Vaznjak;

| M. | arvestades, et inimõiguste keskuse Viasna esimehe ja Rahvusvahelise Inimõiguste Föderatsiooni (FIDH) asepresidendi Ales Bjaljatski suhtes, kes on vangistuses Babrujski linna karistuslaagris, võttis laagri juhtkond hiljuti tarvitusele uued ebaseaduslikud piirangud ja survevahendid, ilmse kavatsusega sundida teda oma „süüd” tunnistama; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et inimõiguste keskuse Viasna esimehe ja Rahvusvahelise Inimõiguste Föderatsiooni (FIDH) asepresidendi Ales Bjaljatski suhtes, kes on vangistuses Babrujski linna karistuslaagris, võttis laagri juhtkond hiljuti tarvitusele uued ebaseaduslikud piirangud ja survevahendid, ilmse kavatsusega sundida teda oma „süüd” tunnistama;

| N. | arvestades, et 24. mail 2012 vahistasid erariides politseinikud Aleh Voltšaki, 2003. aastal likvideeritud õigusabiorganisatsiooni „Õigusabi elanikkonnale” kunagise juhi; politseinikud süüdistasid teda „avalikus kohas vandumises”; arvestades, et samal päeval määrati talle haldusõigusrikkumiste seadustiku artikli 17.1 alusel üheksa päeva haldusaresti „politsei sõimamise” eest; arvestades, et Voltšakile oli varem, 2012. aasta jaanuaris, määratud neli päeva haldusaresti väidetava tänaval ropendamise eest; arvestades, et Voltšak on kantud nende isikute nimekirja, kellel on keelatud Valgevenest lahkuda; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et 24. mail 2012 vahistasid erariides politseinikud Aleh Voltšaki, 2003. aastal likvideeritud õigusabiorganisatsiooni „Õigusabi elanikkonnale” kunagise juhi; politseinikud süüdistasid teda „avalikus kohas vandumises”; arvestades, et samal päeval määrati talle haldusõigusrikkumiste seadustiku artikli 17.1 alusel üheksa päeva haldusaresti „politsei sõimamise” eest; arvestades, et Voltšakile oli varem, 2012. aasta jaanuaris, määratud neli päeva haldusaresti väidetava tänaval ropendamise eest; arvestades, et Voltšak on kantud nende isikute nimekirja, kellel on keelatud Valgevenest lahkuda;

| O. | arvestades, et 2012. aasta märtsi algusest saadik on viieteistkümnelt poliitikult, sõltumatult ajakirjanikult ja inimõiguste kaitsjalt eri ettekäänetel võetud õigus riigist lahkuda, ning on tulnud korduvaid teateid, et Valgevene ametivõimud kaaluvad nimekirja koostamist 108 inimõiguste ja opositsiooniaktivistist, eesmärgiga keelata neil riigist lahkumine; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et 2012. aasta märtsi algusest saadik on viieteistkümnelt poliitikult, sõltumatult ajakirjanikult ja inimõiguste kaitsjalt eri ettekäänetel võetud õigus riigist lahkuda, ning on tulnud korduvaid teateid, et Valgevene ametivõimud kaaluvad nimekirja koostamist 108 inimõiguste ja opositsiooniaktivistist, eesmärgiga keelata neil riigist lahkumine;

| P. | arvestades, et 14. juunil 2012 võttis Valgevene parlament vastu riigi julgeolekuorganite seaduse mitmed muudatusettepanekud, millega anti Valgevene KGBle laialdased volitused, sealhulgas vaba voli kasutada sunnimeetmeid; arvestades, et uuendatud seaduse järgi on KGB-l õigus vabalt siseneda eravaldusse ja piiranguteta vahistada Valgevene kodanikke ning rahvusvaheliste institutsioonide diplomaate ja esindajaid; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et 14. juunil 2012 võttis Valgevene parlament vastu riigi julgeolekuorganite seaduse mitmed muudatusettepanekud, millega anti Valgevene KGBle laialdased volitused, sealhulgas vaba voli kasutada sunnimeetmeid; arvestades, et uuendatud seaduse järgi on KGB-l õigus vabalt siseneda eravaldusse ja piiranguteta vahistada Valgevene kodanikke ning rahvusvaheliste institutsioonide diplomaate ja esindajaid;

| Q. | arvestades, et 2011. aasta jooksul peeti „vaikiva protesti” aktsioonide ajal kinni vähemalt 95 ajakirjanikku, 22 ajakirjanikku viidi kohtu ette ja 13 ajakirjanikule määrati eri kestusega haldusarest; arvestades, et 2011. aasta lõpul tihendasid ametivõimud veelgi kontrolli interneti üle, kasutades selleks muu hulgas internetti reguleerivaid lisameetmeid; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et 2011. aasta jooksul peeti „vaikiva protesti” aktsioonide ajal kinni vähemalt 95 ajakirjanikku, 22 ajakirjanikku viidi kohtu ette ja 13 ajakirjanikule määrati eri kestusega haldusarest; arvestades, et 2011. aasta lõpul tihendasid ametivõimud veelgi kontrolli interneti üle, kasutades selleks muu hulgas internetti reguleerivaid lisameetmeid;

| R. | arvestades, et kardetakse, et Valgevene ametivõimude katsed esitada opositsiooniaktivistide vastu kriminaalsüüdistusi on ettekääne, et keelata seaduslikult nende riigist lahkumine ja suhtlemine ÜRO ja muude mehhanismidega; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et kardetakse, et Valgevene ametivõimude katsed esitada opositsiooniaktivistide vastu kriminaalsüüdistusi on ettekääne, et keelata seaduslikult nende riigist lahkumine ja suhtlemine ÜRO ja muude mehhanismidega;

| 1. | mõistab teravalt hukka Poola päevalehe Gazeta Wyborcza ajakirjaniku Andrzej Poczobuti hiljutise vahistamise ja tema vastu esitatud süüdistused; |
| --- | --- |

1.

mõistab teravalt hukka Poola päevalehe Gazeta Wyborcza ajakirjaniku Andrzej Poczobuti hiljutise vahistamise ja tema vastu esitatud süüdistused;

| 2. | tunneb heameelt Andrzej Poczobuti vahi alt vabastamise pärast ning nõuab, et lõpetataks uurimine ja loobutaks tema vastastest süüdistustest; |
| --- | --- |

2.

tunneb heameelt Andrzej Poczobuti vahi alt vabastamise pärast ning nõuab, et lõpetataks uurimine ja loobutaks tema vastastest süüdistustest;

| 3. | väljendab sügavat muret inimõiguste kaitsjate halveneva olukorra pärast Valgevenes ja mõistab hukka kõik oma sõnavabadust kasutavate ajakirjanike ja üksikisikute vastased ähvardused; |
| --- | --- |

3.

väljendab sügavat muret inimõiguste kaitsjate halveneva olukorra pärast Valgevenes ja mõistab hukka kõik oma sõnavabadust kasutavate ajakirjanike ja üksikisikute vastased ähvardused;

| 4. | palub 23.–24. juulil 2012. aastal Brüsselis toimuval idapartnerluse välisministrite neljandal kohtumisel uurida ja arutada inimõiguste halvenevat olukorda Valgevenes ja Andrzej Poczobuti juhtumit; |
| --- | --- |

4.

palub 23.–24. juulil 2012. aastal Brüsselis toimuval idapartnerluse välisministrite neljandal kohtumisel uurida ja arutada inimõiguste halvenevat olukorda Valgevenes ja Andrzej Poczobuti juhtumit;

| 5. | nõuab ajakirjanike, kodanikuühiskonna aktivistide ja inimõiguste kaitsjate kohtuliku ahistamise lõpetamist; kutsub Valgevene ametivõime üles muutma oma praegust repressiivset poliitikat; |
| --- | --- |

5.

nõuab ajakirjanike, kodanikuühiskonna aktivistide ja inimõiguste kaitsjate kohtuliku ahistamise lõpetamist; kutsub Valgevene ametivõime üles muutma oma praegust repressiivset poliitikat;

| 6. | on sellega seoses ja arvestades kodanikuühiskonna vastaseid ennenägematuid ründeid pärast Valgevene presidendivalimisi 2010. aasta detsembris ja hiljem (mille käigus peksti vähemalt 21 reporterit ja peeti kinni 27 ajakirjanikku, kellest 13 mõisteti 10–15 päevaks kinnipidamisele) veendunud, et Andrzej Poczobuti vastane süüdistus on poliitiliselt ajendatud ja selle eesmärk on takistada tema seaduslikku tööd ajakirjaniku ja rahvusvähemuse juhina; |
| --- | --- |

6.

on sellega seoses ja arvestades kodanikuühiskonna vastaseid ennenägematuid ründeid pärast Valgevene presidendivalimisi 2010. aasta detsembris ja hiljem (mille käigus peksti vähemalt 21 reporterit ja peeti kinni 27 ajakirjanikku, kellest 13 mõisteti 10–15 päevaks kinnipidamisele) veendunud, et Andrzej Poczobuti vastane süüdistus on poliitiliselt ajendatud ja selle eesmärk on takistada tema seaduslikku tööd ajakirjaniku ja rahvusvähemuse juhina;

| 7. | väljendab sügavat muret kolmeaastase tingimisi vanglakaristuse pärast, mis mõisteti Andrzej Poczobutile väidetavate samalaadsete „kuritegude” eest; väljendab muret, et karistus võidakse pöörata täitmisele, mis tähendab, et Poczobut võidakse Lukašenka režiimi äranägemisel mis tahes ajal viia uuesti vanglasse, juhul kui ametivõimud otsustavad, et ta on oma ajakirjanikutööd tehes „seadust rikkunud”; on veendunud, et see kujutab endast tegelikult hirmutamist ja katset sundida teda ennast tsenseerima; |
| --- | --- |

7.

väljendab sügavat muret kolmeaastase tingimisi vanglakaristuse pärast, mis mõisteti Andrzej Poczobutile väidetavate samalaadsete „kuritegude” eest; väljendab muret, et karistus võidakse pöörata täitmisele, mis tähendab, et Poczobut võidakse Lukašenka režiimi äranägemisel mis tahes ajal viia uuesti vanglasse, juhul kui ametivõimud otsustavad, et ta on oma ajakirjanikutööd tehes „seadust rikkunud”; on veendunud, et see kujutab endast tegelikult hirmutamist ja katset sundida teda ennast tsenseerima;

| 8. | mõistab hukka asjaolu, et Valgevene ametivõimud muudavad ajakirjanike töö tegemise võimatuks, kehtestades repressiivseid seadusi, mille eesmärk on vaigistada kodanikuühiskonda, ning kasutades inimõiguste kaitsjate ja vähemusaktivistide hirmutamiseks kriminaalsanktsioone; |
| --- | --- |

8.

mõistab hukka asjaolu, et Valgevene ametivõimud muudavad ajakirjanike töö tegemise võimatuks, kehtestades repressiivseid seadusi, mille eesmärk on vaigistada kodanikuühiskonda, ning kasutades inimõiguste kaitsjate ja vähemusaktivistide hirmutamiseks kriminaalsanktsioone;

| 9. | on seisukohal, et Valgevene ametivõimud on Valgevene õigust ja rahvusvahelisi mehhanisme tahtlikult väärkasutanud ja oma tööriistadeks muutnud; |
| --- | --- |

9.

on seisukohal, et Valgevene ametivõimud on Valgevene õigust ja rahvusvahelisi mehhanisme tahtlikult väärkasutanud ja oma tööriistadeks muutnud;

| 10. | kutsub Valgevene ametivõime üles tagama kõikidel juhtudel demokraatlike põhimõtete, inimõiguste ja põhivabaduste järgimise vastavalt inimõiguste ülddeklaratsioonile ning Valgevene poolt ratifitseeritud rahvusvahelistele ja piirkondlikele inimõigusi käsitlevatele õigusaktidele; rõhutab, et ajakirjandusvabadus ja sõnavabadus on ühed peamised demokraatia nurgakivid ning Valgevene on endale võtnud kohustuse neid järgida; |
| --- | --- |

10.

kutsub Valgevene ametivõime üles tagama kõikidel juhtudel demokraatlike põhimõtete, inimõiguste ja põhivabaduste järgimise vastavalt inimõiguste ülddeklaratsioonile ning Valgevene poolt ratifitseeritud rahvusvahelistele ja piirkondlikele inimõigusi käsitlevatele õigusaktidele; rõhutab, et ajakirjandusvabadus ja sõnavabadus on ühed peamised demokraatia nurgakivid ning Valgevene on endale võtnud kohustuse neid järgida;

| 11. | nõuab tungivalt, et Valgevene ametivõimud reformiksid seadused ja viiksid Valgevene õigusaktid, eelkõige ühinemis- ja sõnavabadust käsitlevad õigusaktid kooskõlla rahvusvaheliste normidega, kaotaksid tsensuuri ja enesetsensuuri tavad ning hoiduksid õigusaktide edasisest kuritarvitamisest sellistel eesmärkidel nagu poliitiliste oponentide vahi all hoidmine, ajakirjanike vaigistamine, sõltumatute advokaatide ahistamine ja interneti kontrollimeetmete kasutamine; |
| --- | --- |

11.

nõuab tungivalt, et Valgevene ametivõimud reformiksid seadused ja viiksid Valgevene õigusaktid, eelkõige ühinemis- ja sõnavabadust käsitlevad õigusaktid kooskõlla rahvusvaheliste normidega, kaotaksid tsensuuri ja enesetsensuuri tavad ning hoiduksid õigusaktide edasisest kuritarvitamisest sellistel eesmärkidel nagu poliitiliste oponentide vahi all hoidmine, ajakirjanike vaigistamine, sõltumatute advokaatide ahistamine ja interneti kontrollimeetmete kasutamine;

| 12. | nõuab tungivalt, et Valgevene ametivõimud tunnistaksid kehtetuks mitmed parlamendi poolt 2011. aasta oktoobris vastuvõetud õigusaktid, mis veelgi piiravad ühinemis-, kogunemis-, mõtte- ja sõnavabadust; |
| --- | --- |

12.

nõuab tungivalt, et Valgevene ametivõimud tunnistaksid kehtetuks mitmed parlamendi poolt 2011. aasta oktoobris vastuvõetud õigusaktid, mis veelgi piiravad ühinemis-, kogunemis-, mõtte- ja sõnavabadust;

| 13. | nõuab tungivalt, et Valgevene ametiasutused lõpetaksid lühiajalised meelevaldsed kinnipidamised ja kaotaksid meelevaldsed reisikeelud, mille eesmärk paistab olevat inimõiguste kaitsjate, ajakirjanike, poliitilise opositsiooni ja kodanikuühiskonna aktivistide hirmutamine ning nende töö takistamine; |
| --- | --- |

13.

nõuab tungivalt, et Valgevene ametiasutused lõpetaksid lühiajalised meelevaldsed kinnipidamised ja kaotaksid meelevaldsed reisikeelud, mille eesmärk paistab olevat inimõiguste kaitsjate, ajakirjanike, poliitilise opositsiooni ja kodanikuühiskonna aktivistide hirmutamine ning nende töö takistamine;

| 14. | on seisukohal, et Mõkola Statkevitši üleviimine üksikvangistusse on repressiooniakt ja katse sundida teda alla kirjutama armuandmispalvele; palub seetõttu komisjonil ja Euroopa välisteenistusel tema juhtumisse sekkuda; |
| --- | --- |

14.

on seisukohal, et Mõkola Statkevitši üleviimine üksikvangistusse on repressiooniakt ja katse sundida teda alla kirjutama armuandmispalvele; palub seetõttu komisjonil ja Euroopa välisteenistusel tema juhtumisse sekkuda;

| 15. | kutsub Valgevene ametivõime üles lõpetama viivitamata igasugune ajakirjanike ja meediatöötajate survestamine ning võtma tagasi kõik süüdistused, mis on esitatud ajakirjanikele nende kutsetöö pärast, ning võtma meetmeid nende rehabiliteerimiseks; kutsub neid ka üles tagama sõnavabaduse ja looma sellist õiguskeskkonda ja selliseid õigustavasid, mis aitavad kaasa tegelikule ajakirjandusvabadusele, ja kaotama tsensuuri ja enesetsensuuri tavad ning tagama, et interneti kontrollimeetmed oleksid minimaalsed ja reguleerimine ei viiks elektroonilise ajakirjanduse ja sõnavabaduse tsenseerimiseni; |
| --- | --- |

15.

kutsub Valgevene ametivõime üles lõpetama viivitamata igasugune ajakirjanike ja meediatöötajate survestamine ning võtma tagasi kõik süüdistused, mis on esitatud ajakirjanikele nende kutsetöö pärast, ning võtma meetmeid nende rehabiliteerimiseks; kutsub neid ka üles tagama sõnavabaduse ja looma sellist õiguskeskkonda ja selliseid õigustavasid, mis aitavad kaasa tegelikule ajakirjandusvabadusele, ja kaotama tsensuuri ja enesetsensuuri tavad ning tagama, et interneti kontrollimeetmed oleksid minimaalsed ja reguleerimine ei viiks elektroonilise ajakirjanduse ja sõnavabaduse tsenseerimiseni;

| 16. | rõhutab, et ELi võimalik koostöö Valgevenega peab toimuma rangete tingimuste alusel ning sõltuma Valgevene võetud kohustusest austada inimõigusi ja õigusriiki, nagu on sõnastatud 7. mail 2009. aastal Prahas toimunud idapartnerluse tippkohtumise ühisavalduses, millele on alla kirjutanud ka Valgevene valitsus; |
| --- | --- |

16.

rõhutab, et ELi võimalik koostöö Valgevenega peab toimuma rangete tingimuste alusel ning sõltuma Valgevene võetud kohustusest austada inimõigusi ja õigusriiki, nagu on sõnastatud 7. mail 2009. aastal Prahas toimunud idapartnerluse tippkohtumise ühisavalduses, millele on alla kirjutanud ka Valgevene valitsus;

| 17. | palub nõukogul ja komisjonil tihendada suhtlemist Valgevene kodanikuühiskonna organisatsioonidega ja edendada tihedamaid inimestevahelisi kontakte; |
| --- | --- |

17.

palub nõukogul ja komisjonil tihendada suhtlemist Valgevene kodanikuühiskonna organisatsioonidega ja edendada tihedamaid inimestevahelisi kontakte;

| 18. | kutsub neid ELi liikmesriike, kes on ÜRO inimõiguste nõukogu liikmed, üles tegema kõik võimalikud jõupingutused, et ÜRO looks seoses Valgevene inimõiguste olukorraga vähemalt kaheks aastaks riigipõhise mandaadi, nt eriraportööri mandaadi; rõhutab, et selline mehhanism etendaks tähtsat rolli ka sõltumatus kuritarvituste dokumenteerimises ja ÜRO eri mehhanismide esitatud soovituste rakendamise jälgimises, eelkõige soovituste puhul, mis on esitatud ülemkomissari kõige viimases aruandes; |
| --- | --- |

18.

kutsub neid ELi liikmesriike, kes on ÜRO inimõiguste nõukogu liikmed, üles tegema kõik võimalikud jõupingutused, et ÜRO looks seoses Valgevene inimõiguste olukorraga vähemalt kaheks aastaks riigipõhise mandaadi, nt eriraportööri mandaadi; rõhutab, et selline mehhanism etendaks tähtsat rolli ka sõltumatus kuritarvituste dokumenteerimises ja ÜRO eri mehhanismide esitatud soovituste rakendamise jälgimises, eelkõige soovituste puhul, mis on esitatud ülemkomissari kõige viimases aruandes;

| 19. | kordab, et vaja on edendada ELi ja tema idapoolsete naabrite vahelisi suhteid ja poliitilist dialoogi idapartnerluse raames, sealhulgas selle parlamentaarse mõõtme ehk Euronesti parlamentaarse assamblee kaudu, et saavutada ühine eesmärk – tagada Valgevenes demokraatlik reform; |
| --- | --- |

19.

kordab, et vaja on edendada ELi ja tema idapoolsete naabrite vahelisi suhteid ja poliitilist dialoogi idapartnerluse raames, sealhulgas selle parlamentaarse mõõtme ehk Euronesti parlamentaarse assamblee kaudu, et saavutada ühine eesmärk – tagada Valgevenes demokraatlik reform;

| 20. | nõuab tungivalt, et Valgevene ametivõimud jätkaksid valimisseaduse ja -tavade reformimise protsessi ja võtaksid täielikult arvesse OSCE / Demokraatlike institutsioonide ja inimõiguste büroo (ODIHR) ning Euroopa komisjoni „Demokraatia õiguse kaudu” soovitusi ning järgiksid kõiki rahvusvahelisi demokraatlikke norme ja standardeid; |
| --- | --- |

20.

nõuab tungivalt, et Valgevene ametivõimud jätkaksid valimisseaduse ja -tavade reformimise protsessi ja võtaksid täielikult arvesse OSCE / Demokraatlike institutsioonide ja inimõiguste büroo (ODIHR) ning Euroopa komisjoni „Demokraatia õiguse kaudu” soovitusi ning järgiksid kõiki rahvusvahelisi demokraatlikke norme ja standardeid;

| 21. | palub liikmesriikidel hinnata Valgevene suhtes kehtestatud olemasolevate piiravate meetmete tõhusust ja kaaluda kehtivate sanktsioonide laiendamist, suurendades viisakeeluga Valgevene kodanike nimekirja ja varade külmutamist; |
| --- | --- |

21.

palub liikmesriikidel hinnata Valgevene suhtes kehtestatud olemasolevate piiravate meetmete tõhusust ja kaaluda kehtivate sanktsioonide laiendamist, suurendades viisakeeluga Valgevene kodanike nimekirja ja varade külmutamist;

| 22. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, OSCE ja Euroopa Nõukogu parlamentaarsetele assambleedele ning Valgevene valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

22.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, OSCE ja Euroopa Nõukogu parlamentaarsetele assambleedele ning Valgevene valitsusele ja parlamendile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0112.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0063.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0392.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0244.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0099.

(6)  ELT C 136 E, 11.5.2012, lk 57.

(7)  ELT C 349 E, 22.12.2010, lk 37.

(8)  ELT C 286 E, 22.10.2010, lk 16.

(9)  ELT L 55, 29.2.2012, lk 19.

(10)  ELT L 113, 25.4.2012, lk 1.

(11)  ELT L 19, 24.1.2012, lk 31

---

| 29.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 349/98 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 349/98

---

Neljapäev, 5. juuli 2012Sunniviisilise abordi skandaal Hiinas

P7_TA(2012)0301

Euroopa Parlamendi 5. juuli 2012. aasta resolutsioon sunniviisilise abordi skandaali kohta Hiinas (2012/2712(RSP))

2013/C 349 E/14

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse aruandeid, mis on esitatud naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimist käsitleva konventsiooni (CEDAW) ja selle fakultatiivprotokolli raames, ning piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastast konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse aruandeid, mis on esitatud naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimist käsitleva konventsiooni (CEDAW) ja selle fakultatiivprotokolli raames, ning piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastast konventsiooni,

| — | võttes arvesse lapse õiguste konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse lapse õiguste konventsiooni,

| — | võttes arvesse elanikkonna ja arengu rahvusvahelist konverentsi, mis toimus 1994. aastal Kairos, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse elanikkonna ja arengu rahvusvahelist konverentsi, mis toimus 1994. aastal Kairos,

| — | võttes arvesse Hiina ühelapsepoliitikat ning aborti käsitlevaid Hiina õigusakte, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Hiina ühelapsepoliitikat ning aborti käsitlevaid Hiina õigusakte,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 4,

| A. | arvestades, et 2. juunil 2012. aastal rööviti Zhenpingi maakonnas Shanxi provintsis seitsmendat kuud rase Feng Jianmei, kellele tehti sunniviisiline abort, mis põhjustas nii Hiinas kui ka ülejäänud maailmas meelepaha- ja hukkamõistutormi; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 2. juunil 2012. aastal rööviti Zhenpingi maakonnas Shanxi provintsis seitsmendat kuud rase Feng Jianmei, kellele tehti sunniviisiline abort, mis põhjustas nii Hiinas kui ka ülejäänud maailmas meelepaha- ja hukkamõistutormi;

| B. | arvestades, et Hiina seaduste kohaselt on üle kuue kuu kestnud raseduse katkestamine ebaseaduslik; arvestades, et Ankangi kohaliku omavalitsuse poolt läbi viidud uurimise tulemustest nähtus, et Zhenpingi maakonna ametnikud kasutasid ahistavaid võtteid ning „veensid” pr Fengi rasedust katkestama; arvestades, et uurimisaruandes on kirjas, et selle otsusega rikuti pr Fengi õigusi; arvestades, et Ankangi kohalik omavalitsus on määranud juhtumiga seotud kohalikele pereplaneerimistöötajatele karistuse ning nad on vallandatud; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Hiina seaduste kohaselt on üle kuue kuu kestnud raseduse katkestamine ebaseaduslik; arvestades, et Ankangi kohaliku omavalitsuse poolt läbi viidud uurimise tulemustest nähtus, et Zhenpingi maakonna ametnikud kasutasid ahistavaid võtteid ning „veensid” pr Fengi rasedust katkestama; arvestades, et uurimisaruandes on kirjas, et selle otsusega rikuti pr Fengi õigusi; arvestades, et Ankangi kohalik omavalitsus on määranud juhtumiga seotud kohalikele pereplaneerimistöötajatele karistuse ning nad on vallandatud;

| C. | arvestades, et uurimisel selgus, et kohalikud ametnikud küsisid pr Fengi perekonnalt 40 000 jüaani nn tagatist, mis on pr Fengi abikaasa sõnul teise lapse saamise eest ette nähtud trahv; arvestades, et kohalikel ametiasutustel ei olnud sellise tagatise nõudmiseks mitte mingisugust õiguslikku alust; arvestades, et kuna pr Feng keeldus trahvi maksmast, sunniti teda alla kirjutama raseduse katkestamise nõusolekuavaldusele ning valvurid ei lubanud tal haiglast lahkuda; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et uurimisel selgus, et kohalikud ametnikud küsisid pr Fengi perekonnalt 40 000 jüaani nn tagatist, mis on pr Fengi abikaasa sõnul teise lapse saamise eest ette nähtud trahv; arvestades, et kohalikel ametiasutustel ei olnud sellise tagatise nõudmiseks mitte mingisugust õiguslikku alust; arvestades, et kuna pr Feng keeldus trahvi maksmast, sunniti teda alla kirjutama raseduse katkestamise nõusolekuavaldusele ning valvurid ei lubanud tal haiglast lahkuda;

| D. | arvestades, et Hiina ühelapsepoliitika tõttu on laialt levinud ebaseaduslikud soopõhised abordid, mis on viinud meeste ja naiste osakaalu ühiskonnas tasakaalust välja; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Hiina ühelapsepoliitika tõttu on laialt levinud ebaseaduslikud soopõhised abordid, mis on viinud meeste ja naiste osakaalu ühiskonnas tasakaalust välja;

| E. | arvestades, et EL on varem eraldanud ja eraldab siiani vahendeid Hiina pereplaneerimispoliitikaga seotud organisatsioonidele; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et EL on varem eraldanud ja eraldab siiani vahendeid Hiina pereplaneerimispoliitikaga seotud organisatsioonidele;

| 1. | rõhutab kindlalt, et elanikkonna ja arengu rahvusvahelise konverentsi järelduste kohaselt peab pereplaneerimisprogrammide eesmärk olema võimaldada paaridel ja üksikisikutel langetada lapse saamise küsimuses vabasid, vastutustundlikke ja teadlikke otsuseid ning pakkuda võimalust valida kõikide ohutute, tulemuslike ja sobivate pereplaneerimisvõimaluste vahel, kusjuures igasugune sundus on välistatud; |
| --- | --- |

1.

rõhutab kindlalt, et elanikkonna ja arengu rahvusvahelise konverentsi järelduste kohaselt peab pereplaneerimisprogrammide eesmärk olema võimaldada paaridel ja üksikisikutel langetada lapse saamise küsimuses vabasid, vastutustundlikke ja teadlikke otsuseid ning pakkuda võimalust valida kõikide ohutute, tulemuslike ja sobivate pereplaneerimisvõimaluste vahel, kusjuures igasugune sundus on välistatud;

| 2. | kordab, et WHO määratluse kohaselt on juurdepääs riiklikele tervishoiusüsteemidele, eriti esmatasandi tervishoiule ning günekoloogilisele ja sünnitusabile on kõikide naiste põhiõigus; |
| --- | --- |

2.

kordab, et WHO määratluse kohaselt on juurdepääs riiklikele tervishoiusüsteemidele, eriti esmatasandi tervishoiule ning günekoloogilisele ja sünnitusabile on kõikide naiste põhiõigus;

| 3. | väljendab ohvrite perekondadele kaastunnet, mõistab sügavalt hukka ahistamise, mille ohvriks nad on langenud, ning nõuab neile kodanikukaitset; |
| --- | --- |

3.

väljendab ohvrite perekondadele kaastunnet, mõistab sügavalt hukka ahistamise, mille ohvriks nad on langenud, ning nõuab neile kodanikukaitset;

| 4. | mõistab sügavalt hukka otsuse sundida pr Fengi rasedust katkestama ning mõistab hukka kogu maailmas ja eelkõige ühelapsepoliitika raames toimuvad sunniviisilised abordid ja steriliseerimise; |
| --- | --- |

4.

mõistab sügavalt hukka otsuse sundida pr Fengi rasedust katkestama ning mõistab hukka kogu maailmas ja eelkõige ühelapsepoliitika raames toimuvad sunniviisilised abordid ja steriliseerimise;

| 5. | väljendab heameelt Ankangi kohaliku omavalitsuse otsuse üle pakkuda pr Fengi perekonnale hüvitist ning karistada karmilt juhtumiga seotud kohalikke ametnikke; |
| --- | --- |

5.

väljendab heameelt Ankangi kohaliku omavalitsuse otsuse üle pakkuda pr Fengi perekonnale hüvitist ning karistada karmilt juhtumiga seotud kohalikke ametnikke;

| 6. | võtab teadmiseks asjaolu, et pr Fengi juhtum jõudis laiema avalikkuse ette tänu internetile ning rõhutab sõnavabaduse olulisust, sh veebis; väljendab heameelt avaliku arvamusfoorumi tekke üle, mis on osaliselt mikroblogide teene; |
| --- | --- |

6.

võtab teadmiseks asjaolu, et pr Fengi juhtum jõudis laiema avalikkuse ette tänu internetile ning rõhutab sõnavabaduse olulisust, sh veebis; väljendab heameelt avaliku arvamusfoorumi tekke üle, mis on osaliselt mikroblogide teene;

| 7. | peab oluliseks haritlaste ja akadeemikute ringkondades peetavat aruelu selle üle, kas Hiina ühelapsepoliitikat tuleks jätkata või mitte; |
| --- | --- |

7.

peab oluliseks haritlaste ja akadeemikute ringkondades peetavat aruelu selle üle, kas Hiina ühelapsepoliitikat tuleks jätkata või mitte;

| 8. | nõuab tungivalt, et komisjon tagaks, et projektide rahastamine ei oleks vastuolus ELi 2012. aasta üldeelarve III jao 21. jaotise sätetega; |
| --- | --- |

8.

nõuab tungivalt, et komisjon tagaks, et projektide rahastamine ei oleks vastuolus ELi 2012. aasta üldeelarve III jao 21. jaotise sätetega;

| 9. | kutsub komisjoni ja Euroopa välisteenistust üles võtma Hiinaga peetava järgmise kahepoolse inimõigustealase arutelu kavasse ka sunniviisiliste abortide teema; |
| --- | --- |

9.

kutsub komisjoni ja Euroopa välisteenistust üles võtma Hiinaga peetava järgmise kahepoolse inimõigustealase arutelu kavasse ka sunniviisiliste abortide teema;

| 10. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Euroopa Liidu delegatsioonile ÜRO juures ning Hiina Rahvavabariigi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

10.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Euroopa Liidu delegatsioonile ÜRO juures ning Hiina Rahvavabariigi valitsusele ja parlamendile.

---

| 29.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 349/99 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 349/99

---

Neljapäev, 5. juuli 2012Arenguharidus ja aktiivne maailmakodanik

P7_TA(2012)0302

Euroopa Parlamendi 5. juuli 2012. aasta deklaratsioon arenguhariduse ja aktiivse maailmakodaniku kohta

2013/C 349 E/15

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa arengukonsensust, milles rõhutatakse, et EL pöörab eelkõige tähelepanu arenguharidusele ja teadlikkuse tõstmisele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa arengukonsensust, milles rõhutatakse, et EL pöörab eelkõige tähelepanu arenguharidusele ja teadlikkuse tõstmisele,

| — | võttes arvesse kodanikuühiskonna ja kohalike omavalitsuste rolli arengus käsitleva struktureeritud dialoogi tulemusi, milles nõutakse, et ELi liikmesriigid ja Euroopa Komisjon tugevdaksid oma arenguhariduse ja teadlikkuse tõstmise strateegiaid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuühiskonna ja kohalike omavalitsuste rolli arengus käsitleva struktureeritud dialoogi tulemusi, milles nõutakse, et ELi liikmesriigid ja Euroopa Komisjon tugevdaksid oma arenguhariduse ja teadlikkuse tõstmise strateegiaid,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 123, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 123,

| A. | arvestades, et arenguharidus ja teadlikkuse tõstmine on Euroopa arengupoliitika keskmes, mida toonitatakse Euroopa arenguhariduse konsensuses („Euroopa arengukonsensus: arenguhariduse ja teadlikkuse tõstmise panus”); |
| --- | --- |

A.

arvestades, et arenguharidus ja teadlikkuse tõstmine on Euroopa arengupoliitika keskmes, mida toonitatakse Euroopa arenguhariduse konsensuses („Euroopa arengukonsensus: arenguhariduse ja teadlikkuse tõstmise panus”);

| B. | arvestades, et kuigi Euroopa Liit on arenguhariduse suurimaid rahastajaid Euroopas, puudub tal selles valdkonnas eristrateegia; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kuigi Euroopa Liit on arenguhariduse suurimaid rahastajaid Euroopas, puudub tal selles valdkonnas eristrateegia;

| C. | arvestades, et ajal, mil valitsevad kokkuhoid, kriisid ning natsionalistlike ja populistlike liikumiste esiletõus, on eriti oluline toetada aktiivset maailmakodanikku; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ajal, mil valitsevad kokkuhoid, kriisid ning natsionalistlike ja populistlike liikumiste esiletõus, on eriti oluline toetada aktiivset maailmakodanikku;

| 1. | palub komisjonil ja nõukogul töötada välja pikaajaline sektoritevaheline Euroopa arenguhariduse, teadlikkuse tõstmise ja aktiivse maailmakodaniku strateegia; |
| --- | --- |

1.

palub komisjonil ja nõukogul töötada välja pikaajaline sektoritevaheline Euroopa arenguhariduse, teadlikkuse tõstmise ja aktiivse maailmakodaniku strateegia;

| 2. | kutsub liikmesriike üles töötama välja riiklikud arenguhariduse strateegiad või neid tugevdama; |
| --- | --- |

2.

kutsub liikmesriike üles töötama välja riiklikud arenguhariduse strateegiad või neid tugevdama;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev deklaratsioon koos allakirjutanute nimedega (1) komisjonile, nõukogule ja liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev deklaratsioon koos allakirjutanute nimedega (1) komisjonile, nõukogule ja liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  Allakirjutanute nimekiri on avaldatud 5. juuli 2012. aasta protokolli lisas 1 (P7_PV(2012)07-05(ANN1)).

---

| 29.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 349/100 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 349/100

---

Neljapäev, 5. juuli 2012Käsitööndusliku jäätise Euroopa päeva kehtestamine

P7_TA(2012)0303

Euroopa Parlamendi 5. juuli 2012. aasta deklaratsioon käsitööndusliku jäätise Euroopa päeva kehtestamise kohta

2013/C 349 E/16

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 123, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 123,

| A. | arvestades, et ELi õigusaktid on üha rohkem orienteeritud toidu kvaliteedi tagamisele ning et värskete piimatoodete hulgas on käsitöönduslik jäätis toidu kvaliteedi ja -ohutuse seisukohast suurepärane toode, mis annab igas liikmesriigis põllumajanduslikele toiduainetele väärtust juurde; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ELi õigusaktid on üha rohkem orienteeritud toidu kvaliteedi tagamisele ning et värskete piimatoodete hulgas on käsitöönduslik jäätis toidu kvaliteedi ja -ohutuse seisukohast suurepärane toode, mis annab igas liikmesriigis põllumajanduslikele toiduainetele väärtust juurde;

| B. | arvestades, et tarbijad valivad üha enam tervislikke, toitvamaid ja maitsvamaid toite, mille valmistamisel on kasutatud traditsioonilisi meetodeid, mis ei avalda keskkonnale mõju; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et tarbijad valivad üha enam tervislikke, toitvamaid ja maitsvamaid toite, mille valmistamisel on kasutatud traditsioonilisi meetodeid, mis ei avalda keskkonnale mõju;

| C. | arvestades, et kõnealune sektor pakub otseselt tööd keskmiselt 300 000-le, enamasti noorele töötajale umbes 50 000 jäätisekohvikus üle Euroopa ja et jäätise tarbimise hooajalisus on aegamisi vähenemas, mis toob kaasa aastaringse sadade miljonite eurode suuruse käibe; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et kõnealune sektor pakub otseselt tööd keskmiselt 300 000-le, enamasti noorele töötajale umbes 50 000 jäätisekohvikus üle Euroopa ja et jäätise tarbimise hooajalisus on aegamisi vähenemas, mis toob kaasa aastaringse sadade miljonite eurode suuruse käibe;

| 1. | kutsub liikmesriike üles toetama käsitööndusliku jäätise kui kõrgekvaliteedilise toote valmistamist, kuna see on ala, kus ELi majandus on konkurentsivõimeline, ning kuna see on võimalus, mida tuleks ära kasutada, arvestades praegust kriisi piima- ja muudes sektorites; |
| --- | --- |

1.

kutsub liikmesriike üles toetama käsitööndusliku jäätise kui kõrgekvaliteedilise toote valmistamist, kuna see on ala, kus ELi majandus on konkurentsivõimeline, ning kuna see on võimalus, mida tuleks ära kasutada, arvestades praegust kriisi piima- ja muudes sektorites;

| 2. | on seisukohal, et 24. märtsil tuleks tähistada käsitööndusliku jäätise Euroopa päeva, eesmärgiga aidata kaasa kõnealuse toote edendamisele ja arendada vastava sektori kulinaarset traditsiooni; |
| --- | --- |

2.

on seisukohal, et 24. märtsil tuleks tähistada käsitööndusliku jäätise Euroopa päeva, eesmärgiga aidata kaasa kõnealuse toote edendamisele ja arendada vastava sektori kulinaarset traditsiooni;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev deklaratsioon koos allakirjutanute nimedega (1) liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev deklaratsioon koos allakirjutanute nimedega (1) liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  Allakirjutanute nimekiri on avaldatud 5. juuli 2012. aasta protokolli lisas 2 (P7_PV(2012)07-05(ANN2)).

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Parlament

Teisipäev, 3. juuli 2012

| 29.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 349/101 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 349/101

---

Teisipäev, 3. juuli 2012Muudatusettepanekute elektrooniline allkirjastamine (kodukorra artikli 156 lõike 1 teise lõigu tõlgendamine)

P7_TA(2012)0277

Euroopa Parlamendi 3. juuli 2012. aasta otsus, mis käsitleb pilootprojekti komisjonis esitatavate muudatusettepanekute elektroonilise allkirjastamise võimaldamiseks (kodukorra artikli 156 lõike 1 teise lõigu tõlgendamine)

2013/C 349 E/17

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse põhiseaduskomisjoni esimehe 19. juuni 2012. aasta kirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põhiseaduskomisjoni esimehe 19. juuni 2012. aasta kirja,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 211, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 211,

| 1. | võtab vastu kodukorra artikli 156 lõike 1 teise lõigu järgmise tõlgenduse:
  „Muudatusettepanekud võivad olla allkirjastatud elektrooniliselt mõnesid komisjone hõlmava pilootprojekti kontekstis tingimusel, esiteks, et projektis osalevad komisjonid on selleks nõusoleku andnud, ja teiseks, et on võetud vajalikud meetmed allkirjade autentsuse tagamiseks.” |
| --- | --- |

1.

võtab vastu kodukorra artikli 156 lõike 1 teise lõigu järgmise tõlgenduse:

„Muudatusettepanekud võivad olla allkirjastatud elektrooniliselt mõnesid komisjone hõlmava pilootprojekti kontekstis tingimusel, esiteks, et projektis osalevad komisjonid on selleks nõusoleku andnud, ja teiseks, et on võetud vajalikud meetmed allkirjade autentsuse tagamiseks.”

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus teavitamise eesmärgil nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus teavitamise eesmärgil nõukogule ja komisjonile.

---

III Ettevalmistavad aktid

EUROOPA PARLAMENT

Teisipäev, 3. juuli 2012

| 29.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 349/102 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 349/102

---

Teisipäev, 3. juuli 2012Kindlustus- ja edasikindlustustegevus (Solventsus II)) ***I

P7_TA(2012)0267

Euroopa Parlamendi 3. juuli 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2009/138/EÜ (kindlustus- ja edasikindlustustegevuse alustamise ja jätkamise kohta (Solventsus II)) seoses siseriiklikku õigusesse ülevõtmise ja kohaldamise tähtaegade ning teatavate direktiivide kehtetuks tunnistamise kuupäevaga (COM(2012)0217 – C7-0125/2012 – 2012/0110(COD))

2013/C 349 E/18

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2012)0217), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2012)0217),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artikli 53 lõiget 1 ja artiklit 62, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0125/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artikli 53 lõiget 1 ja artiklit 62, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0125/2012),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 20. juuni 2012. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 20. juuni 2012. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55 ja artikli 46 lõiget 1, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55 ja artikli 46 lõiget 1,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A7-0198/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A7-0198/2012),

| A. | arvestades, et olukorra pakilisuse tõttu on põhjendatud hääletada eelnõu üle enne kaheksanädalase tähtaja möödumist, mis on ette nähtud protokolli (nr 2) (subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamise kohta) artiklis 6; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et olukorra pakilisuse tõttu on põhjendatud hääletada eelnõu üle enne kaheksanädalase tähtaja möödumist, mis on ette nähtud protokolli (nr 2) (subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamise kohta) artiklis 6;

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

Teisipäev, 3. juuli 2012P7_TC1-COD(2012)0110

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 3. juulil 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2012/.../EL, millega muudetakse direktiivi 2009/138/EÜ (Solventsus II) seoses selle ülevõtmise ja kohaldamise tähtpäevade ning teatavate direktiivide kehtetuks tunnistamise kuupäevaga

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (direktiiv 2012/23/EL) lõplikule kujule).

---

| 29.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 349/103 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 349/103

---

Teisipäev, 3. juuli 2012Ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimine Euroopa Ühendusega *

P7_TA(2012)0268

Euroopa Parlamendi 3. juuli 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega muudetakse nõukogu otsust 2001/822/EÜ ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise kohta Euroopa Ühendusega (COM(2012)0061 – C7-0054/2012 – 2012/0024(CNS))

2013/C 349 E/19

(Seadusandlik erimenetlus – konsulteerimine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (COM(2012)0061), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (COM(2012)0061),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 203, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C7-0054/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 203, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C7-0054/2012),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse arengukomisjoni raportit (A7-0169/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse arengukomisjoni raportit (A7-0169/2012),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku heaks;

| 2. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

2.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti oluliselt muuta; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti oluliselt muuta;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

| 29.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 349/104 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 349/104

---

Teisipäev, 3. juuli 2012Ühtne Euroopa raudteepiirkond ***II

P7_TA(2012)0270

Euroopa Parlamendi 3. juuli 2012. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega luuakse ühtne Euroopa raudteepiirkond (uuesti sõnastatud) (18581/2/2011 – C7-0268/2010 – 2010/0253(COD))

2013/C 349 E/20

(Seadusandlik tavamenetlus: teine lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu esimese lugemise seisukohta (18581/2/2011 – C7-0268/2010), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esimese lugemise seisukohta (18581/2/2011 – C7-0268/2010),

| — | võttes arvesse Luksemburgi Saadikutekoja poolt subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete kohaldamist käsitleva protokolli nr 2 alusel esitatud põhjendatud arvamust, mille kohaselt seadusandliku akti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Luksemburgi Saadikutekoja poolt subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete kohaldamist käsitleva protokolli nr 2 alusel esitatud põhjendatud arvamust, mille kohaselt seadusandliku akti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 16. märtsi 2011. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 16. märtsi 2011. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 28. jaanuari 2011. aasta arvamust (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 28. jaanuari 2011. aasta arvamust (2),

| — | võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (3) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (COM(2010)0475) suhtes, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (3) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (COM(2010)0475) suhtes,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 7,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 66, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 66,

| — | võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni soovitust teisele lugemisele (A7-0196/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni soovitust teisele lugemisele (A7-0196/2012),

| 1. | võtab vastu allpool toodud teise lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud teise lugemise seisukoha;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 132, 3.5.2011, lk 99.

(2)  ELT C 104, 2.4.2011, lk 53.

(3)  Vastuvõetud tekstid, 16.11.2011, P7_TA(2011)0503.

---

Teisipäev, 3. juuli 2012P7_TC2-COD(2010)0253

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 3. juulil 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2012/.../EL, millega luuakse ühtne Euroopa raudteepiirkond (uuesti sõnastatud)

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (direktiiv 2012/34/EL) lõplikule kujule).

---

| 29.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 349/105 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 349/105

---

Teisipäev, 3. juuli 2012Autovedudel kasutatavad sõidumeerikud ***I

P7_TA(2012)0271

Euroopa Parlamendi 3. juuli 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 3821/85 autovedudel kasutatavate sõidumeerikute kohta ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 561/2006 (COM(2011)0451 – C7-0205/2011 – 2011/0196(COD))

2013/C 349 E/21

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0451), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0451),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 91, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0205/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 91, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0205/2011),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 7. detsembri 2011. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 7. detsembri 2011. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse Euroopa andmekaitseinspektori 5. oktoobri 2011. aasta arvamust (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa andmekaitseinspektori 5. oktoobri 2011. aasta arvamust (2),

| — | pärast Regioonide Komiteega konsulteerimist, |
| --- | --- |

—

pärast Regioonide Komiteega konsulteerimist,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit (A7-0195/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit (A7-0195/2012),

| 1. | võtab esimesel lugemisel vastu allpool toodud seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab esimesel lugemisel vastu allpool toodud seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 43, 15.2.2012, lk 79.

(2)  ELT C 37, 10.2.2012, lk 6.

---

Teisipäev, 3. juuli 2012P7_TC1-COD(2011)0196

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 3. juulil 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2012, millega muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 3821/85 autovedudel kasutatavate sõidumeerikute kohta ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 561/2006

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 91,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,

võttes arvesse Euroopa andmekaitseinspektori arvamust (2),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (3)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu määrusega (EMÜ) nr 3821/85 (4) on kehtestatud sätted, mis käsitlevad sõidumeerikute konstruktsiooni, paigaldamist, kasutamist ja katsetamist. Seda on mitmel korral märkimisväärselt muudetud ning suurema selguse tagamiseks tuleks seega selle peamisi sätteid lihtsustada ja ümber struktureerida. [ME 8, ei puuduta eesti keelt] |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määrusega (EMÜ) nr 3821/85 (4) on kehtestatud sätted, mis käsitlevad sõidumeerikute konstruktsiooni, paigaldamist, kasutamist ja katsetamist. Seda on mitmel korral märkimisväärselt muudetud ning suurema selguse tagamiseks tuleks seega selle peamisi sätteid lihtsustada ja ümber struktureerida. [ME 8, ei puuduta eesti keelt]

| (2) | Kogemused on näidanud, et määruse (EMÜ) nr 3821/85 tulemusliku rakendamise tagamiseks tuleks täiustada teatud tehnilisi elemente ja kontrollimenetlusi. |
| --- | --- |

(2)

Kogemused on näidanud, et määruse (EMÜ) nr 3821/85 tulemusliku rakendamise tagamiseks tuleks täiustada teatud tehnilisi elemente ja kontrollimenetlusi.

| (3) | Teatud sõidukitele on tehtud erand Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta määruse (EÜ) nr 561/2006 (mis käsitleb teatavate autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide ühtlustamist) (5) sätete kohaldamisest. Sidususe tagamiseks peaks olema samuti võimalik arvata kõnealused sõidukid välja määruse (EMÜ) nr 3821/85 kohaldamisalast. |
| --- | --- |

(3)

Teatud sõidukitele on tehtud erand Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta määruse (EÜ) nr 561/2006 (mis käsitleb teatavate autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide ühtlustamist) (5) sätete kohaldamisest. Sidususe tagamiseks peaks olema samuti võimalik arvata kõnealused sõidukid välja määruse (EMÜ) nr 3821/85 kohaldamisalast.

| (4) | Määruse (EÜ) nr 561/2006 artiklis 13 sätestatud erinevate erandite vahel sidususe tagamiseks, ja veoettevõtjate halduskoormuse
  ning bürokraatia
  vähendamiseks
  ja sõidumeerikute praktikast lähtuva edasiarendamise tagamiseks
  , järgides samal ajal kõnealuses määruses kehtestatud eesmärke, tuleks vaadata läbi selles direktiivis sätestatud maksimaalsed lubatud vahemaad. [ME 2] |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EÜ) nr 561/2006 artiklis 13 sätestatud erinevate erandite vahel sidususe tagamiseks, ja veoettevõtjate halduskoormuse
  ning bürokraatia
  vähendamiseks
  ja sõidumeerikute praktikast lähtuva edasiarendamise tagamiseks
  , järgides samal ajal kõnealuses määruses kehtestatud eesmärke, tuleks vaadata läbi selles direktiivis sätestatud maksimaalsed lubatud vahemaad. [ME 2]

| (5) | Asukoha andmete salvestamine võimaldab ebakõlade ja pettuste tuvastamiseks omavahel kontrollida sõiduaegu ja puhkeperioode. Ülemaailmse satelliitnavigatsioonisüsteemiga (GNSS) ühendatud sõidumeerikute kasutamine on kohane ja kulutõhus viis kõnealuste andmete automaatse salvestamise võimaldamiseks, et kontrolliametnikke kontrollide ajal toetada, ja seega tuleks neid rakendada. |
| --- | --- |

(5)

Asukoha andmete salvestamine võimaldab ebakõlade ja pettuste tuvastamiseks omavahel kontrollida sõiduaegu ja puhkeperioode. Ülemaailmse satelliitnavigatsioonisüsteemiga (GNSS) ühendatud sõidumeerikute kasutamine on kohane ja kulutõhus viis kõnealuste andmete automaatse salvestamise võimaldamiseks, et kontrolliametnikke kontrollide ajal toetada, ja seega tuleks neid rakendada.

| (6) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta direktiiviga 2006/22/EÜ, mis käsitleb nõukogu määruste (EMÜ) nr 3820/85 ja (EMÜ) nr 3821/85 rakendamise miinimumtingimusi seoses autovedudega seotud sotsiaalõigusnormidega (6), nõutakse, et liikmesriigid korraldaksid minimaalsel nõutud arvul teeäärseid kontrolle. Kaugside salvestusseadmete ja kontrolliasutuste vahel teeäärsete kontrollide eesmärgil lihtsustab sihipäraseid teeäärseid kontrolle, muutes võimalikuks veoettevõtjatele juhuslike kontrollide tegemisest tuleneva halduskoormuse vähendamise, ning seda tuleks seega rakendada. |
| --- | --- |

(6)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta direktiiviga 2006/22/EÜ, mis käsitleb nõukogu määruste (EMÜ) nr 3820/85 ja (EMÜ) nr 3821/85 rakendamise miinimumtingimusi seoses autovedudega seotud sotsiaalõigusnormidega (6), nõutakse, et liikmesriigid korraldaksid minimaalsel nõutud arvul teeäärseid kontrolle. Kaugside salvestusseadmete ja kontrolliasutuste vahel teeäärsete kontrollide eesmärgil lihtsustab sihipäraseid teeäärseid kontrolle, muutes võimalikuks veoettevõtjatele juhuslike kontrollide tegemisest tuleneva halduskoormuse vähendamise, ning seda tuleks seega rakendada.

| (7) | Intelligentsed transpordisüsteemid (ITS) võivad aidata lahendada Euroopa transpordipoliitika probleemid, näiteks suuremad autovedude mahud ja liiklusummikud ning üha suurem energiatarbimine. Seega tuleks sõidumeerikutes võimaldada standardiseeritud liidesed intelligentsete transpordisüsteemidega koostalitlusvõime tagamiseks. |
| --- | --- |

(7)

Intelligentsed transpordisüsteemid (ITS) võivad aidata lahendada Euroopa transpordipoliitika probleemid, näiteks suuremad autovedude mahud ja liiklusummikud ning üha suurem energiatarbimine. Seega tuleks sõidumeerikutes võimaldada standardiseeritud liidesed intelligentsete transpordisüsteemidega koostalitlusvõime tagamiseks.

| (8) | Sõidumeerikute ja nende süsteemi turvalisus on usaldusväärsete andmete esitamise tagamiseks üliolulise tähtsusega. Tootjad peaksid seega sõidumeerikuid projekteerima, katsetama ja nende olelusringi vältel pidevalt kontrollima, et tuvastada turvaaugud, neid takistada ja leevendada. |
| --- | --- |

(8)

Sõidumeerikute ja nende süsteemi turvalisus on usaldusväärsete andmete esitamise tagamiseks üliolulise tähtsusega. Tootjad peaksid seega sõidumeerikuid projekteerima, katsetama ja nende olelusringi vältel pidevalt kontrollima, et tuvastada turvaaugud, neid takistada ja leevendada.

| (9) | Veel tüübikinnituseta sõidumeerikute töö käigus katsetamine võimaldab enne seadmete laialdast kasutuselevõttu neid tegelikes olukordades katsetada, mis omakorda võimaldab nende kiiremat täiustamist. Seega tuleks lubada töö käigus katsetamist, tingimusel et kõnealustes katsetes osalemist ja määruse (EÜ) nr 561/2006 järgimist seiratakse ja kontrollitakse tulemuslikult. |
| --- | --- |

(9)

Veel tüübikinnituseta sõidumeerikute töö käigus katsetamine võimaldab enne seadmete laialdast kasutuselevõttu neid tegelikes olukordades katsetada, mis omakorda võimaldab nende kiiremat täiustamist. Seega tuleks lubada töö käigus katsetamist, tingimusel et kõnealustes katsetes osalemist ja määruse (EÜ) nr 561/2006 järgimist seiratakse ja kontrollitakse tulemuslikult.

| (10) | Paigaldajatel ja töökodadel on sõidumeerikute turvalisuses tähtis osa. Seega on kohane kehtestada nende kinnitamisele ja auditeerimisele teatud miinimumnõuded ning tagada, et välditakse huvide konflikte töökodade ja veoettevõtjate vahel. |
| --- | --- |

(10)

Paigaldajatel ja töökodadel on sõidumeerikute turvalisuses tähtis osa. Seega on kohane kehtestada nende kinnitamisele ja auditeerimisele teatud miinimumnõuded ning tagada, et välditakse huvide konflikte töökodade ja veoettevõtjate vahel.

| (11) | Juhikaartide tõhusama kontrolli tagamiseks ning kontrolliametnike ülesannete lihtsustamiseks tuleks luua riiklikud elektroonilised registrid ning võimaldada kõnealuste registrite omavaheline ühendamine. |
| --- | --- |

(11)

Juhikaartide tõhusama kontrolli tagamiseks ning kontrolliametnike ülesannete lihtsustamiseks tuleks luua riiklikud elektroonilised registrid ning võimaldada kõnealuste registrite omavaheline ühendamine.

| (12) | Kuna juhilubadega seotud pettuste ja väärkasutuse juhtumid on vähem tõenäolised kui juhikaartide korral, oleks sõidumeerikute süsteem usaldusväärsem ja tulemuslikum, kui juhikaardid oleks tulevikus juhilubadega ühendatud. See lähenemisviis vähendaks samuti juhtide halduskoormust, kes ei peaks enam kahte eraldi dokumenti taotlema, vastu võtma ja omama. Vastavalt sellele tuleks ette näha Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta direktiivi 2006/126/EÜ (juhilubade kohta) (7) muudatus. |
| --- | --- |

(12)

Kuna juhilubadega seotud pettuste ja väärkasutuse juhtumid on vähem tõenäolised kui juhikaartide korral, oleks sõidumeerikute süsteem usaldusväärsem ja tulemuslikum, kui juhikaardid oleks tulevikus juhilubadega ühendatud. See lähenemisviis vähendaks samuti juhtide halduskoormust, kes ei peaks enam kahte eraldi dokumenti taotlema, vastu võtma ja omama. Vastavalt sellele tuleks ette näha Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta direktiivi 2006/126/EÜ (juhilubade kohta) (7) muudatus.

| (13) | Juhtide ja veoettevõtjate halduskoormuse vähendamiseks tuleks selgitada, et kirjalik igapäevaste või iganädalaste puhkeperioodide tõendusmaterjal ei ole vajalik. Kontrollide raames tuleks selle kohaselt puhkeperioodideks pidada neid ajavahemikke, mille kohta juhile ei ole tegevust märgitud. |
| --- | --- |

(13)

Juhtide ja veoettevõtjate halduskoormuse vähendamiseks tuleks selgitada, et kirjalik igapäevaste või iganädalaste puhkeperioodide tõendusmaterjal ei ole vajalik. Kontrollide raames tuleks selle kohaselt puhkeperioodideks pidada neid ajavahemikke, mille kohta juhile ei ole tegevust märgitud.

| (14) | Kontrolliametnikud on pidevalt vastamisi probleemidega tulenevalt sõidumeerikute muutmisest ja uutest manipuleerimise tehnikatest. Tõhusama kontrolli tagamiseks ja kõikjal liidus kontrolli lähenemisviiside ühtlustamise parandamiseks tuleks vastu võtta kontrolliametnike esma- ja jätkukoolituse ühine metoodika. |
| --- | --- |

(14)

Kontrolliametnikud on pidevalt vastamisi probleemidega tulenevalt sõidumeerikute muutmisest ja uutest manipuleerimise tehnikatest. Tõhusama kontrolli tagamiseks ja kõikjal liidus kontrolli lähenemisviiside ühtlustamise parandamiseks tuleks vastu võtta kontrolliametnike esma- ja jätkukoolituse ühine metoodika.

| (15) | Sõidumeerikute andmete salvestamine ning samuti asukoha andmete salvestamiseks, kaugside kasutamiseks ja intelligentsete transpordisüsteemide liidese kasutuselevõtuks uute tehnoloogialahenduste väljatöötamine hõlmab isikuandemete töötlemist. Tuleb kohaldada Euroopa Liidu õigusakte, mis käsitlevad üksikisikute kaitset isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumist, eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (8) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuli 2002. aasta direktiivi 2002/58/EÜ, milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris (9). |
| --- | --- |

(15)

Sõidumeerikute andmete salvestamine ning samuti asukoha andmete salvestamiseks, kaugside kasutamiseks ja intelligentsete transpordisüsteemide liidese kasutuselevõtuks uute tehnoloogialahenduste väljatöötamine hõlmab isikuandemete töötlemist. Tuleb kohaldada Euroopa Liidu õigusakte, mis käsitlevad üksikisikute kaitset isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumist, eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (8) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuli 2002. aasta direktiivi 2002/58/EÜ, milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris (9).

| (16) | Siseturul autoveoausa konkurentsi tagamiseks ning juhtidele ja veoettevõtjatele selge sõnumi edastamiseks
  tuleks ühtlustada käesoleva määruse „väga tõsiste” rikkumiste mõiste ning see peaks oma olemuselt olema siduv ja samuti
  tuleb „väga tõsistele” rikkumistele (nagu on sätestatud komisjoni 30. jaanuari 2009. aasta direktiivis 2009/5/EÜ, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/22/EÜ (mis käsitleb nõukogu määruste (EMÜ) nr 3820/85 ja (EMÜ) nr 3821/85 rakendamise miinimumtingimusi seoses autovedudega seotud sotsiaalõigusnormidega) III lisa (10)) kohaldada kõige kõrgema kategooria karistusi, piiramata subsidiaarsuse põhimõtte kohaldamist.
  Ühtlasi tuleks püüda tagada, et rikkumiste eest määratud karistused oleksid alati tulemuslikud, hoiatavad ja proportsionaalsed. Eelkõige tuleks astuda konkreetseid samme, et kaotada tava määrata väikeste rikkumiste eest ülemäära suuri trahve. [ME 3] |
| --- | --- |

(16)

Siseturul autoveoausa konkurentsi tagamiseks ning juhtidele ja veoettevõtjatele selge sõnumi edastamiseks
  tuleks ühtlustada käesoleva määruse „väga tõsiste” rikkumiste mõiste ning see peaks oma olemuselt olema siduv ja samuti
  tuleb „väga tõsistele” rikkumistele (nagu on sätestatud komisjoni 30. jaanuari 2009. aasta direktiivis 2009/5/EÜ, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/22/EÜ (mis käsitleb nõukogu määruste (EMÜ) nr 3820/85 ja (EMÜ) nr 3821/85 rakendamise miinimumtingimusi seoses autovedudega seotud sotsiaalõigusnormidega) III lisa (10)) kohaldada kõige kõrgema kategooria karistusi, piiramata subsidiaarsuse põhimõtte kohaldamist.
  Ühtlasi tuleks püüda tagada, et rikkumiste eest määratud karistused oleksid alati tulemuslikud, hoiatavad ja proportsionaalsed. Eelkõige tuleks astuda konkreetseid samme, et kaotada tava määrata väikeste rikkumiste eest ülemäära suuri trahve. [ME 3]

| (16a) | Erinevad eeskirjad ööpäevase sõiduaja arvestamiseks põhjustavad määruse (EÜ) nr 561/2006 ebaühtlast kohaldamist ja tekitavad rahvusvahelisi vedusid teostavate juhtide ja veoettevõtjate seas õiguslikku ebakindlust. Autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide selge, tõhusa, proportsionaalse ja ühetaolise rakendamise huvides on väga oluline, et liikmesriikide kontrolliasutused kohaldaksid eeskirju ühetaoliselt. [ME 4] |
| --- | --- |

(16a)

Erinevad eeskirjad ööpäevase sõiduaja arvestamiseks põhjustavad määruse (EÜ) nr 561/2006 ebaühtlast kohaldamist ja tekitavad rahvusvahelisi vedusid teostavate juhtide ja veoettevõtjate seas õiguslikku ebakindlust. Autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide selge, tõhusa, proportsionaalse ja ühetaolise rakendamise huvides on väga oluline, et liikmesriikide kontrolliasutused kohaldaksid eeskirju ühetaoliselt. [ME 4]

| (17) | Genfis 1. juulil 1970. aastal allkirjastatud ja Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretärile esitatud rahvusvahelisel autoveol töötava sõiduki meeskonna tööalase Euroopa kokkuleppe (AETR) (sh selle kuue muudatuse) kohanduste tulemusena on IB lisas viidatud

  digitaalsete
  sõidumeerikute kasutamine muudetud kohustuslikuks kolmandatest riikidest naaberriikides registreeritud sõidukite korral. Kuna kõnealused riigid on otseselt mõjutatud sõidumeerikute käesoleva määrusega kehtestatud muudatustest, peaks neil olema võimalus tehnilisi küsimusi
  ja juhikaartide ühtse elektroonilise teabesüsteemi loomist
  käsitlevates aruteludes osaleda. Sellest tulenevalt tuleks luua sõidumeerikufoorum. [ME 5, käesolevat muudatusettepanekut „digitaalne sõidumeerik” kohaldatakse kogu tekstis] |
| --- | --- |

(17)

Genfis 1. juulil 1970. aastal allkirjastatud ja Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretärile esitatud rahvusvahelisel autoveol töötava sõiduki meeskonna tööalase Euroopa kokkuleppe (AETR) (sh selle kuue muudatuse) kohanduste tulemusena on IB lisas viidatud

  digitaalsete
  sõidumeerikute kasutamine muudetud kohustuslikuks kolmandatest riikidest naaberriikides registreeritud sõidukite korral. Kuna kõnealused riigid on otseselt mõjutatud sõidumeerikute käesoleva määrusega kehtestatud muudatustest, peaks neil olema võimalus tehnilisi küsimusi
  ja juhikaartide ühtse elektroonilise teabesüsteemi loomist
  käsitlevates aruteludes osaleda. Sellest tulenevalt tuleks luua sõidumeerikufoorum. [ME 5, käesolevat muudatusettepanekut „digitaalne sõidumeerik” kohaldatakse kogu tekstis]

| (18) | Tehnika arengu peegeldamiseks tuleks kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 delegeerida komisjonile õigusaktide vastuvõtmise volitus I, IB ja II lisa kohandamiseks tehnika arenguga ning IB lisa täiendamiseks tehniliste kirjeldusega, mis on vajalikud asukoha andmete automaatseks salvestamiseks, kaugside võimaldamiseks ning intelligentsete transpordisüsteemide liidese tagamiseks. Seega on eriti tähtis, et komisjon korraldaks oma ettevalmistava töö ajal asjakohased konsulteerimised, sh eksperditasandil. Komisjon peaks delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel tagama samal ajal, tähtaegade piires ja kohaselt asjakohaste dokumentide edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule. |
| --- | --- |

(18)

Tehnika arengu peegeldamiseks tuleks kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 delegeerida komisjonile õigusaktide vastuvõtmise volitus I, IB ja II lisa kohandamiseks tehnika arenguga ning IB lisa täiendamiseks tehniliste kirjeldusega, mis on vajalikud asukoha andmete automaatseks salvestamiseks, kaugside võimaldamiseks ning intelligentsete transpordisüsteemide liidese tagamiseks. Seega on eriti tähtis, et komisjon korraldaks oma ettevalmistava töö ajal asjakohased konsulteerimised, sh eksperditasandil. Komisjon peaks delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel tagama samal ajal, tähtaegade piires ja kohaselt asjakohaste dokumentide edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

| (19) | Kõnealuse määruse rakendamise eesmärgil töö käigus katsetamise, liikmesriikide vahel juhikaartide teabe elektroonilise vahetamise ning kontrolliametnike koolitamise ühtsete tingimuste tagamiseks tuleb komisjonile rakendusvolitused üle anda. Kõnealuseid volitusi tuleks kasutada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (11). |
| --- | --- |

(19)

Kõnealuse määruse rakendamise eesmärgil töö käigus katsetamise, liikmesriikide vahel juhikaartide teabe elektroonilise vahetamise ning kontrolliametnike koolitamise ühtsete tingimuste tagamiseks tuleb komisjonile rakendusvolitused üle anda. Kõnealuseid volitusi tuleks kasutada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (11).

| (20) | Töö käigus katsetamiseks ning kõnealuste katsete seireks kasutatavate vormide koostamise ning samuti kontrolliametnike esma- ja jätkukoolituse metoodika väljatöötamise menetluste vastuvõtmiseks tuleks kasutada nõuandemenetlust. |
| --- | --- |

(20)

Töö käigus katsetamiseks ning kõnealuste katsete seireks kasutatavate vormide koostamise ning samuti kontrolliametnike esma- ja jätkukoolituse metoodika väljatöötamise menetluste vastuvõtmiseks tuleks kasutada nõuandemenetlust.

| (21) | Liikmesriikide vahel juhikaartide teabe elektroonilise vahetamise tehniliste kirjelduste vastuvõtmiseks tuleks kasutada läbivaatamismenetlust. |
| --- | --- |

(21)

Liikmesriikide vahel juhikaartide teabe elektroonilise vahetamise tehniliste kirjelduste vastuvõtmiseks tuleks kasutada läbivaatamismenetlust.

| (21a) | Reisijate ja kaupade vedu toimub väga erinevate eelduste ja tingimuste kohaselt. Seepärast tuleb niipea kui võimalik, kuid hiljemalt 2013. aasta lõpuks, esitada sõidumeerikutega seotud kohustuste ning bussitranspordi sõiduaegu ja puhkeperioode käsitleva korra läbivaatamise tulemused. [ME 6] |
| --- | --- |

(21a)

Reisijate ja kaupade vedu toimub väga erinevate eelduste ja tingimuste kohaselt. Seepärast tuleb niipea kui võimalik, kuid hiljemalt 2013. aasta lõpuks, esitada sõidumeerikutega seotud kohustuste ning bussitranspordi sõiduaegu ja puhkeperioode käsitleva korra läbivaatamise tulemused. [ME 6]

| (21b) | Standardid ja kirjeldused tuleks välja töötada avatud standarditena, mis võimaldavad pärast komisjoni kontrolli liita samale seadmele muid funktsioone, nagu õnnetuse põhjusi selgitavate andmete salvestamine ja hädaabikõne 112 (eCall). [ME 7] |
| --- | --- |

(21b)

Standardid ja kirjeldused tuleks välja töötada avatud standarditena, mis võimaldavad pärast komisjoni kontrolli liita samale seadmele muid funktsioone, nagu õnnetuse põhjusi selgitavate andmete salvestamine ja hädaabikõne 112 (eCall). [ME 7]

| (22) | Seetõttu tuleks määrust (EMÜ) nr 3821/85 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(22)

Seetõttu tuleks määrust (EMÜ) nr 3821/85 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EMÜ) nr 3821/85 muudetakse järgmiselt:

| -1) | Pealkiri asendatakse järgmisega:



  „Nõukogu 20. detsembri 1985. aasta määrus (EMÜ) nr 3821/85 autovedudel kasutatavate sõidumeerikute kohta” [ME 8] |
| --- | --- |

-1)

Pealkiri asendatakse järgmisega:

| 1) | Artiklid 1 kuni 21 asendatakse järgmiste artiklitega:
  „I   PEATÜKK
  Põhimõtted ja

  ,
  reguleerimisala
  ja nõuded [ME 9]


  Artikkel 1


  Teema ja põhimõte

  põhimõtted [ME 10]


  1.
     Käesoleva määrusega sätestatakse
  kohustused ja
  nõuded
  seoses
  autovedudel kasutatavate sõidumeerikute konstruktsioonile, paigaldamisele, kasutamisele ja katsetamisele

  konstruktsiooni, paigaldamise, kasutamise, katsetamise ja kontrolliga,
  eesmärgiga kontrollida vastavust Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta määrusele (EÜ) nr 561/2006 (mis käsitleb teatavate autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide ühtlustamist) (12), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2002. aasta direktiivile 2002/15/EÜ (autovedude alase liikuva tegevusega hõivatud isikute tööaja korralduse kohta) (13) ja nõukogu 10. veebruari 1992. aasta direktiivile 92/6/EMÜ (teatavate kategooriate mootorsõidukite kiiruspiirikute paigaldamise ja kasutamise kohta ühenduses) (14). [ME 11]



  1a.
     
  Käesoleva määrusega sätestatakse tingimused ja nõuded, mille alusel toimub lõikes 2 määratletud sõidumeerikute poolt salvestatud, töödeldud või säilitatud teabe ja andmete kasutamine muul eesmärgil kui käesoleva artikli lõikes 1 viidatud õigusaktidele vastavuse kontrollimine. [ME 12]



  2.
     Sõidumeerikute konstruktsioon, paigaldus, kasutamine ja katsetamine vastavad käesoleva määruse nõuetele.

  Artikkel 2


  Mõisted

  1.   Käesolevas määruses kasutatakse määruse (EÜ) nr 561/2006 artiklis 4 sätestatud mõisteid.
  2.   Lisaks lõikes 1 viidatud mõistetele kehtivad käesoleva määruse puhul järgmised mõisted:
  a)   „sõidumeerik”– maanteesõidukitesse paigaldamiseks ette nähtud seadmed, mida kasutatakse
  selleks, et automaatselt või poolautomaatselt kuvada, salvestada, välja trükkida, säilitada ja esitada andmeid, mis käsitlevad
  kõnealuste sõidukite liikumist ja nende juhtide teatud tööaegu käsitlevate andmete automaatseks või poolautomaatseks kuvamiseks, salvestamiseks, väljatrükkimiseks, säilitamiseks ja esitamiseks

  , kiirust ja massi seoses juhi igapäevase tööaja hulka kuuluvate eri ajavahemikega, ning käesoleva määruse artiklis 30 viidatud andmeid
  ; [ME-d 13, 147 ja 148]

  b)   „sõiduki seade”– sõidumeerik ilma liikumisanduri ja liikumisandurit ühendavate juhtmeteta. Sõiduki seade võib olla üksikseade või sõidukisse paigutatud mitu seadet, kui need vastavad käesolevas määruses kehtestatud turvanõuetele;
  sõiduki seade koosneb keskseadmest, andmemälust, reaalaega näitavast kellast, kahest kiipkaardiliidesest (juht ja kaasjuht), printerist, kuvarist, visuaalsest hoiatussüsteemist, kalibreerimise/allalaadimise pistikust ning seadmetest kasutajasisendite sisestamiseks; [ME 14]

  c)   „liikumisandur”– sõidumeeriku osa, mis edastab sõiduki kiirust ja/või läbitud vahemaad kirjeldava signaali;


  ca)
     
  „massiandur”
  –

  digitaalse sõidumeeriku osa, mis annab teavet sõiduki massi kohta ning mis seetõttu salvestab andmeid veose peale- ja mahalaadimise kohta; [ME 149]
  d)   „sõidumeerikukaart”– kiipkaart, mis on mõeldud sõidumeerikuga kasutamiseks ja mis võimaldab sõidumeerikul tuvastada kaardiomaniku rolli
  , tema juurdepääsuõigust andmetele
  ning andmete ülekande ja säilitamise eesmärki; [ME 15]

  e)   „salvestusleht”– registreeritud andmete vastuvõtmiseks ja säilitamiseks mõeldud leht, mis pannakse I lisas viidatud sõidumeerikusse

  analoogsõidumeerikusse
  ja millele sõidumeeriku märgistusseadmed kannavad pidevalt salvestatava teabe; [ME 16, käesolevat muudatusettepanekut„analoogsõidumeerik”kohaldatakse kogu teksti ulatuses]

  f)   „juhikaart”– liikmesriigi ametiasutuste poolt konkreetsele juhile väljastatud sõidumeerikukaart, mille abil on võimalik juhti tuvastada ja mis võimaldab juhi tegevuse andmete salvestamist;


  fa)
     
  „analoogsõidumeerik”
  –

  käesoleva määruse kohaselt sõidumeerik, milles kasutatakse salvestuslehte; [ME 17]


  fb)
     
  „digitaalne sõidumeerik”
  –

  käesoleva määruse kohaselt sõidumeerik, milles kasutatakse sõidumeerikukaarti; [ME 18]
  g)   „kontrollikaart”– liikmesriigi ametiasutuste poolt riiklikule pädevale kontrolliasutusele väljastatud sõidumeerikukaart, mille abil on võimalik kontrollorganit ning variandina kontrolliametnikku tuvastada ning mis võimaldab juurdepääsu mällu salvestatud andmetele või

  ,
  juhikaardi
  ning töökoja kaardi
  andmetele ja mis võimaldab neid lugeda, printida ja/või alla laadida; [ME 19]

  h)   „ettevõttekaart”– liikmesriigi ametiasutuste poolt selliste sõidukite, millele on paigaldatud sõidumeerikud, omanikele või valdajatele väljastatud sõidumeerikukaart, mis võimaldab omanikku või valdajat tuvastada ning võimaldavad kuvada, alla laadida ja printida kõnealuse omaniku või valdaja lukustatud sõidumeerikusse salvestatud andmeid;
  i)   „töökojakaart”– liikmesriigi ametiasutuste poolt sõidumeerikute tootjale

  tootja määratud töötajatele
  , paigaldajale, sõiduki tootjale või kõnealuses liikmesriigis tunnustatud töökojale väljastatud sõidumeerikukaart, mis võimaldab kaardiomaniku tuvastamist ja salvestusseadme katsetamist, kalibreerimist ja/või sealt andmete allalaadimist; [ME 20]

  j)   „igapäevane tööaeg”– ajavahemik, mis hõlmab sõiduaega, kõiki muid tööaegu, valmisoleku aegu, tööpause ja puhkeperioode, mis ei ületa üheksat tundi

  algab hetkel, kui juht aktiveerib sõidumeeriku pärast iganädalast või igapäevast puhkeperioodi või, juhul kui igapäevane puhkeperiood on jagatud mitmeks osaks, pärast vähemalt üheksatunnist puhkeperioodi
  .
  Selline tööaeg lõpeb igapäevase puhkeperioodi alguses või, juhul kui igapäevane puhkus on jagatud mitmeks osaks, vähemalt üheksatunnise puhkeperioodi alguses
  ; [ME 21]



  ja)
     
  „aktiveerimine”
  –

  faas, kus sõidumeerik täielikult käivitub ning rakenduvad kõik funktsioonid, kaasa arvatud turvafunktsioonid; sõidumeeriku aktiveerimiseks on vajalik töökojakaart; [ME 22]


  jb)
     
  „autentimine”
  –

  toiming, mille eesmärk on väidetud isikusamasus kindlaks teha ja tõestada; [ME 23]


  jc)
     
  „autentsus”
  –

  omadus, mille puhul teave pärineb allikalt, kelle isikusamasust saab tõestada; [ME 24]


  jd)
     
  „kalibreerimine”
  –

  andmemälusse salvestatavate sõiduki parameetrite ajakohastamine või kinnitamine; sõiduki parameetrid on sõidukit tõendavad andmed ja sõiduki omadused. Sõidumeeriku kalibreerimiseks on vaja kasutada töökojakaarti; [ME 25]


  je)
     
  „allalaadimine”
  –

  sõiduki andmemällu või sõidumeeriku mälukaardile salvestatud andmefailide osaline või täielik kopeerimine koos digitaalse allkirjaga, mis on vajalik, et tagada vastavus määruse (EÜ) nr 561/2006 sätetele; [ME 26]


  jf)
     
  „sündmus”
  –

  sõidumeeriku tuvastatud toiming, mille põhjuseks võib olla pettusekatse; [ME 27]


  jg)
     
  „viga”
  –

  sõidumeeriku tuvastatud väärtalitlus, mille põhjuseks võib olla seadme rike või tõrge; [ME 28]


  jh)
     
  „paigaldamine”
  –

  sõidumeeriku paigaldamine sõidukisse; [ME 29]


  ji)
     
  „kehtetu kaart”
  –

  kaart, millel on avastatud rike, mille esialgne autentimine ebaõnnestus või mille kehtivusaeg ei ole veel alanud või on juba lõppenud; [ME 30]


  jj)
     
  „perioodiline kontroll”
  –

  toimingute kogum, mille eesmärk on kontrollida, kas sõidumeerik töötab nõuetekohaselt ning kas selle seaded vastavad sõiduki parameetritele; [ME 31]


  jk)
     
  „printer”
  –

  sõidumeeriku osa, mis trükib välja salvestatud andmed; [ME 32]


  jl)
     
  „remont”
  –

  liikumisanduri või sõidukiseadme mis tahes remont, mille käigus tuleb see toiteallikast või muudest sõidumeeriku osadest lahti ühendada või avada; [ME 33]


  jm)
     
  „tüübikinnitus”
  –

  protsess, mille käigus liikmesriik tõendab, et uurimisalune sõidumeerik (või selle osa), tarkvara või sõidumeeriku kaart vastab käesoleva määruse nõuetele; [ME 34]


  jn)
     
  „sõiduki tuvastamisandmed”
  –

  sõidukit eristavad numbrid: sõiduki registreerimisnumber (VRN) koos viitega registreerinud liikmesriigile ja sõiduki tehasetähis (VIN); [ME 35]


  jo)
     
  „koostalitlusvõime”
  –

  süsteemide ja nende aluseks olevate äriprotsesside võime andmeid vahetada ning teavet jagada; [ME 36]


  jp)
     
  „liides”
  –

  süsteemide vahel asuv seade, mille kaudu on võimalik süsteemide ühendamine ja vastastoime. [ME 37]

  Artikkel 3


  Reguleerimisala

  1.   Sõidumeerik paigaldatakse liikmesriigis registreeritud sõidukitesse, mida kasutatakse reisijate või kauba veoks maanteedel, mis kuuluvad määruse (EÜ) nr 561/2006 kohaldamisalasse, ning neid kasutatakse nimetatud sõidukites.
  2.   Liikmesriigid võivad kehtestada käesoleva määruse kohaldamisel erandi määruse (EÜ) nr 561/2006 artikli 13 lõigetes 1 ja 3 osutatud sõidukitele.
  3.   Pärast komisjonilt loa saamist võivad liikmesriigid kehtestada käesoleva määruse kohaldamisel erandi määruse (EÜ) nr 561/2006 artikli 14 lõikes 1 osutatud vedudel kasutatavatele sõidukitele.
  Liikmesriigid võivad kehtestada käesoleva määruse kohaldamisel erandi määruse (EÜ) nr 561/2006 artikli 14 lõikes 2 osutatud vedudel kasutatavatele sõidukitele; nad peavad sellest viivitamatult komisjonile teada andma.


  3a.
     
  Kõigile sõidukitele, mis ei ole lõigete 2 ja 3 kohaselt käesoleva määruse kohaldamisalast välja jäetud, paigaldatakse aastaks 2020 käesoleva määruse tähenduses arukas sõidumeerik. [ME 38]

  4.   Riiklike vedude puhul võivad liikmesriigid nõuda sõidumeeriku paigaldamist ja selle kasutamist käesoleva määruse kohaselt mis tahes sõidukil, millele lõike 1 alusel sõidumeeriku paigaldamist ja kasutamist ei nõuta.

  Artikkel 3a


  Põhinõuded



  1.
     
  Sõidumeerikud, sõidumeerikukaardid ja salvestuslehed peavad vastama rangetele tehnilistele, funktsionaalsetele ja muudele nõuetele, et tagada lõikes 2 sätestatud põhinõuete täitmine ning käesoleva määruse eesmärkide saavutamine.




  2.
     
  Kohaldatavatele sotsiaalõigusnormidele vastavuse tõhusaks kontrollimiseks vastab sõidumeerik järgmistele põhinõuetele:










  a) | salvestab täpseid ja usaldusväärseid andmeid seoses juhi tegevuse ja sõidukiga; |
| --- | --- | --- |

1)

Artiklid 1 kuni 21 asendatakse järgmiste artiklitega:

„I   PEATÜKK

Põhimõtted ja

  ,
  reguleerimisala
  ja nõuded [ME 9]

Artikkel 1

Teema ja põhimõte

  põhimõtted [ME 10]

1.
     Käesoleva määrusega sätestatakse
  kohustused ja
  nõuded
  seoses
  autovedudel kasutatavate sõidumeerikute konstruktsioonile, paigaldamisele, kasutamisele ja katsetamisele

  konstruktsiooni, paigaldamise, kasutamise, katsetamise ja kontrolliga,
  eesmärgiga kontrollida vastavust Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta määrusele (EÜ) nr 561/2006 (mis käsitleb teatavate autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide ühtlustamist) (12), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2002. aasta direktiivile 2002/15/EÜ (autovedude alase liikuva tegevusega hõivatud isikute tööaja korralduse kohta) (13) ja nõukogu 10. veebruari 1992. aasta direktiivile 92/6/EMÜ (teatavate kategooriate mootorsõidukite kiiruspiirikute paigaldamise ja kasutamise kohta ühenduses) (14). [ME 11]

1a.
     
  Käesoleva määrusega sätestatakse tingimused ja nõuded, mille alusel toimub lõikes 2 määratletud sõidumeerikute poolt salvestatud, töödeldud või säilitatud teabe ja andmete kasutamine muul eesmärgil kui käesoleva artikli lõikes 1 viidatud õigusaktidele vastavuse kontrollimine. [ME 12]

2.
     Sõidumeerikute konstruktsioon, paigaldus, kasutamine ja katsetamine vastavad käesoleva määruse nõuetele.

Artikkel 2

Mõisted

1.   Käesolevas määruses kasutatakse määruse (EÜ) nr 561/2006 artiklis 4 sätestatud mõisteid.

2.   Lisaks lõikes 1 viidatud mõistetele kehtivad käesoleva määruse puhul järgmised mõisted:

a)   „sõidumeerik”– maanteesõidukitesse paigaldamiseks ette nähtud seadmed, mida kasutatakse
  selleks, et automaatselt või poolautomaatselt kuvada, salvestada, välja trükkida, säilitada ja esitada andmeid, mis käsitlevad
  kõnealuste sõidukite liikumist ja nende juhtide teatud tööaegu käsitlevate andmete automaatseks või poolautomaatseks kuvamiseks, salvestamiseks, väljatrükkimiseks, säilitamiseks ja esitamiseks

  , kiirust ja massi seoses juhi igapäevase tööaja hulka kuuluvate eri ajavahemikega, ning käesoleva määruse artiklis 30 viidatud andmeid
  ; [ME-d 13, 147 ja 148]

b)   „sõiduki seade”– sõidumeerik ilma liikumisanduri ja liikumisandurit ühendavate juhtmeteta. Sõiduki seade võib olla üksikseade või sõidukisse paigutatud mitu seadet, kui need vastavad käesolevas määruses kehtestatud turvanõuetele;
  sõiduki seade koosneb keskseadmest, andmemälust, reaalaega näitavast kellast, kahest kiipkaardiliidesest (juht ja kaasjuht), printerist, kuvarist, visuaalsest hoiatussüsteemist, kalibreerimise/allalaadimise pistikust ning seadmetest kasutajasisendite sisestamiseks; [ME 14]

c)   „liikumisandur”– sõidumeeriku osa, mis edastab sõiduki kiirust ja/või läbitud vahemaad kirjeldava signaali;

ca)
     
  „massiandur”
  –

d)   „sõidumeerikukaart”– kiipkaart, mis on mõeldud sõidumeerikuga kasutamiseks ja mis võimaldab sõidumeerikul tuvastada kaardiomaniku rolli
  , tema juurdepääsuõigust andmetele
  ning andmete ülekande ja säilitamise eesmärki; [ME 15]

e)   „salvestusleht”– registreeritud andmete vastuvõtmiseks ja säilitamiseks mõeldud leht, mis pannakse I lisas viidatud sõidumeerikusse

  analoogsõidumeerikusse
  ja millele sõidumeeriku märgistusseadmed kannavad pidevalt salvestatava teabe; [ME 16, käesolevat muudatusettepanekut„analoogsõidumeerik”kohaldatakse kogu teksti ulatuses]

f)   „juhikaart”– liikmesriigi ametiasutuste poolt konkreetsele juhile väljastatud sõidumeerikukaart, mille abil on võimalik juhti tuvastada ja mis võimaldab juhi tegevuse andmete salvestamist;

fa)
     
  „analoogsõidumeerik”
  –

fb)
     
  „digitaalne sõidumeerik”
  –

g)   „kontrollikaart”– liikmesriigi ametiasutuste poolt riiklikule pädevale kontrolliasutusele väljastatud sõidumeerikukaart, mille abil on võimalik kontrollorganit ning variandina kontrolliametnikku tuvastada ning mis võimaldab juurdepääsu mällu salvestatud andmetele või

  ,
  juhikaardi
  ning töökoja kaardi
  andmetele ja mis võimaldab neid lugeda, printida ja/või alla laadida; [ME 19]

h)   „ettevõttekaart”– liikmesriigi ametiasutuste poolt selliste sõidukite, millele on paigaldatud sõidumeerikud, omanikele või valdajatele väljastatud sõidumeerikukaart, mis võimaldab omanikku või valdajat tuvastada ning võimaldavad kuvada, alla laadida ja printida kõnealuse omaniku või valdaja lukustatud sõidumeerikusse salvestatud andmeid;

i)   „töökojakaart”– liikmesriigi ametiasutuste poolt sõidumeerikute tootjale

  tootja määratud töötajatele
  , paigaldajale, sõiduki tootjale või kõnealuses liikmesriigis tunnustatud töökojale väljastatud sõidumeerikukaart, mis võimaldab kaardiomaniku tuvastamist ja salvestusseadme katsetamist, kalibreerimist ja/või sealt andmete allalaadimist; [ME 20]

j)   „igapäevane tööaeg”– ajavahemik, mis hõlmab sõiduaega, kõiki muid tööaegu, valmisoleku aegu, tööpause ja puhkeperioode, mis ei ületa üheksat tundi

  algab hetkel, kui juht aktiveerib sõidumeeriku pärast iganädalast või igapäevast puhkeperioodi või, juhul kui igapäevane puhkeperiood on jagatud mitmeks osaks, pärast vähemalt üheksatunnist puhkeperioodi
  .
  Selline tööaeg lõpeb igapäevase puhkeperioodi alguses või, juhul kui igapäevane puhkus on jagatud mitmeks osaks, vähemalt üheksatunnise puhkeperioodi alguses
  ; [ME 21]

ja)
     
  „aktiveerimine”
  –

jb)
     
  „autentimine”
  –

jc)
     
  „autentsus”
  –

jd)
     
  „kalibreerimine”
  –

je)
     
  „allalaadimine”
  –

jf)
     
  „sündmus”
  –

jg)
     
  „viga”
  –

jh)
     
  „paigaldamine”
  –

ji)
     
  „kehtetu kaart”
  –

jj)
     
  „perioodiline kontroll”
  –

jk)
     
  „printer”
  –

jl)
     
  „remont”
  –

jm)
     
  „tüübikinnitus”
  –

jn)
     
  „sõiduki tuvastamisandmed”
  –

jo)
     
  „koostalitlusvõime”
  –

jp)
     
  „liides”
  –

Artikkel 3

Reguleerimisala

1.   Sõidumeerik paigaldatakse liikmesriigis registreeritud sõidukitesse, mida kasutatakse reisijate või kauba veoks maanteedel, mis kuuluvad määruse (EÜ) nr 561/2006 kohaldamisalasse, ning neid kasutatakse nimetatud sõidukites.

2.   Liikmesriigid võivad kehtestada käesoleva määruse kohaldamisel erandi määruse (EÜ) nr 561/2006 artikli 13 lõigetes 1 ja 3 osutatud sõidukitele.

3.   Pärast komisjonilt loa saamist võivad liikmesriigid kehtestada käesoleva määruse kohaldamisel erandi määruse (EÜ) nr 561/2006 artikli 14 lõikes 1 osutatud vedudel kasutatavatele sõidukitele.

Liikmesriigid võivad kehtestada käesoleva määruse kohaldamisel erandi määruse (EÜ) nr 561/2006 artikli 14 lõikes 2 osutatud vedudel kasutatavatele sõidukitele; nad peavad sellest viivitamatult komisjonile teada andma.

3a.
     
  Kõigile sõidukitele, mis ei ole lõigete 2 ja 3 kohaselt käesoleva määruse kohaldamisalast välja jäetud, paigaldatakse aastaks 2020 käesoleva määruse tähenduses arukas sõidumeerik. [ME 38]

4.   Riiklike vedude puhul võivad liikmesriigid nõuda sõidumeeriku paigaldamist ja selle kasutamist käesoleva määruse kohaselt mis tahes sõidukil, millele lõike 1 alusel sõidumeeriku paigaldamist ja kasutamist ei nõuta.

Artikkel 3a

Põhinõuded

1.
     
  Sõidumeerikud, sõidumeerikukaardid ja salvestuslehed peavad vastama rangetele tehnilistele, funktsionaalsetele ja muudele nõuetele, et tagada lõikes 2 sätestatud põhinõuete täitmine ning käesoleva määruse eesmärkide saavutamine.

2.
     
  Kohaldatavatele sotsiaalõigusnormidele vastavuse tõhusaks kontrollimiseks vastab sõidumeerik järgmistele põhinõuetele:

a)

salvestab täpseid ja usaldusväärseid andmeid seoses juhi tegevuse ja sõidukiga;

| b) | on töökindel, et tagada sõiduki seadmetelt, liikumisanduritelt ja sõidumeerikukaartidelt saadud salvestatud andmete terviklikkus ja päritolu; |
| --- | --- |

b)

on töökindel, et tagada sõiduki seadmetelt, liikumisanduritelt ja sõidumeerikukaartidelt saadud salvestatud andmete terviklikkus ja päritolu;

| c) | on koostalitlusvõimeline; |
| --- | --- |

c)

on koostalitlusvõimeline;

| d) | on kasutajasõbralik. |
| --- | --- |

d)

on kasutajasõbralik.

3.
     
  Sõidumeerikud kavandatakse ja neid kasutatakse nii, et on tagatud eraelu puutumatus ja isikuandmete kaitse.

4.
     
  Sõidumeerikud paigaldatakse sõidukisse nii, et need on juhile tavapärases istumisasendis täielikult kättesaadavad ja loetavad, võimaldavad juhile sõidu ajal istumisasendist juurdepääsu vajalikele funktsioonidele ning nende turvalist kasutamist ja ei vii juhi tähelepanu teelt kõrvale.

5.
     
  Andmete allalaadimine toimub veoettevõtjate ja juhtide jaoks minimaalse viivitusega.

6.
     
  Allalaadimine ei tohi salvestatud andmeid muuta ega kustutada. Üksikasjalike kiiruseandmete allalaadimine ei pruugi määrusele (EÜ) nr 561/2006 vastavuse tagamiseks vajalik olla, kuid seda võib kasutada muudel eesmärkidel, näiteks õnnetuste uurimisel. [ME 39]

Artikkel 3b

Sõidumeeriku funktsioonid

Sõidumeerik peab tagama järgmised funktsioonid:

| 1) | kaartide sisestamise ja väljavõtmise seire; |
| --- | --- |

1)

kaartide sisestamise ja väljavõtmise seire;

| 2) | kiiruse ja teepikkuse mõõtmine; |
| --- | --- |

2)

kiiruse ja teepikkuse mõõtmine;

| 3) | aja mõõtmine; |
| --- | --- |

3)

aja mõõtmine;

| 4) | juhi tegevuse seire; |
| --- | --- |

4)

juhi tegevuse seire;

| 5) | juhtimisstaatuse seire; |
| --- | --- |

5)

juhtimisstaatuse seire;

| 6) | juhtide käsitsi tehtud sissekanded; |
| --- | --- |

6)

juhtide käsitsi tehtud sissekanded;

| 7) | sissekanne tööpäeva algus- ja/või lõpukoha kohta; |
| --- | --- |

7)

sissekanne tööpäeva algus- ja/või lõpukoha kohta;

| 8) | käsitsi tehtud sissekanne juhi tegevuse kohta; |
| --- | --- |

8)

käsitsi tehtud sissekanne juhi tegevuse kohta;

| 9) | eritingimuste sissekanne; |
| --- | --- |

9)

eritingimuste sissekanne;

| 10) | ettevõttelukkude haldamine; |
| --- | --- |

10)

ettevõttelukkude haldamine;

| 11) | kontrollitegevuse seire; |
| --- | --- |

11)

kontrollitegevuse seire;

| 12) | sündmuste ja/või rikete tuvastamine; |
| --- | --- |

12)

sündmuste ja/või rikete tuvastamine;

| 13) | sisseehitatud ja enesekontrollitestid; |
| --- | --- |

13)

sisseehitatud ja enesekontrollitestid;

| 14) | andmemälust lugemine; |
| --- | --- |

14)

andmemälust lugemine;

| 15) | andmete registreerimine ja säilitamine mälus; |
| --- | --- |

15)

andmete registreerimine ja säilitamine mälus;

| 16) | sõidumeerikukaartidelt lugemine; |
| --- | --- |

16)

sõidumeerikukaartidelt lugemine;

| 17) | registreerimine ja salvestamine sõidumeerikukaartidele; |
| --- | --- |

17)

registreerimine ja salvestamine sõidumeerikukaartidele;

| 18) | kuvamine; |
| --- | --- |

18)

kuvamine;

| 19) | trükkimine; |
| --- | --- |

19)

trükkimine;

| 20) | hoiatamine; |
| --- | --- |

20)

hoiatamine;

| 21) | andmete allalaadimine välisandmekandjatele; |
| --- | --- |

21)

andmete allalaadimine välisandmekandjatele;

| 22) | andmete väljastamine välistele lisaseadmetele; |
| --- | --- |

22)

andmete väljastamine välistele lisaseadmetele;

| 23) | kalibreerimine; |
| --- | --- |

23)

kalibreerimine;

| 24) | aja korrigeerimine; |
| --- | --- |

24)

aja korrigeerimine;

| 25) | järelejäänud sõiduaja kuvamine; |
| --- | --- |

25)

järelejäänud sõiduaja kuvamine;

| 26) | kasutatud puhkeaja kuvamine. [ME 40] |
| --- | --- |

26)

kasutatud puhkeaja kuvamine. [ME 40]

Artikkel 3c

Salvestatavad andmed

1.
     
  Digitaalne sõidumeerik salvestab järgmised andmed:

| a) | läbitud vahemaa ja sõiduki kiirus, |
| --- | --- |

a)

läbitud vahemaa ja sõiduki kiirus,

| b) | aja mõõtmine, |
| --- | --- |

b)

aja mõõtmine,

| c) | juhi igapäevase tööperioodi ja iga veo algus- ja lõpp-punkt, |
| --- | --- |

c)

juhi igapäevase tööperioodi ja iga veo algus- ja lõpp-punkt,

| d) | juhi isik, |
| --- | --- |

d)

juhi isik,

| e) | juhi tegevus, |
| --- | --- |

e)

juhi tegevus,

| f) | kalibreerimisandmed, sealhulgas töökoja andmed, |
| --- | --- |

f)

kalibreerimisandmed, sealhulgas töökoja andmed,

| g) | sündmused ja vead. |
| --- | --- |

g)

sündmused ja vead.

2.
     
  Analoogsõidumeerik salvestab vähemalt lõike 1 punktides a, b ja e nimetatud andmed.

3.
     
  Juurdepääsu salvestatud andmetele võib igal ajal anda:

| a) | pädevatele kontrolliasutustele kontrolli teostamiseks ja |
| --- | --- |

a)

pädevatele kontrolliasutustele kontrolli teostamiseks ja

| b) | asjaomasele veoettevõtjale, et ta saaks täita oma seaduslikke kohustusi, eriti artiklites 28 ja 29 sätestatud kohustusi. |
| --- | --- |

b)

asjaomasele veoettevõtjale, et ta saaks täita oma seaduslikke kohustusi, eriti artiklites 28 ja 29 sätestatud kohustusi.

Juurdepääs isikuandmetele tagatakse alles pärast seda, kui on saadud vastav andmekaitset käsitlevate õigusaktide kohane luba. [ME 41]

Artikkel 3d

Kuva

1.
     
  Sõidumeerik peab kuvama järgmisi andmeid:

| a) | vaikeandmed, |
| --- | --- |

a)

vaikeandmed,

| b) | hoiatustega seotud andmed, |
| --- | --- |

b)

hoiatustega seotud andmed,

| c) | menüüpääsuga seotud andmed, |
| --- | --- |

c)

menüüpääsuga seotud andmed,

| d) | muud kasutaja soovitud andmed kooskõlas artikli 3c lõikega 1, |
| --- | --- |

d)

muud kasutaja soovitud andmed kooskõlas artikli 3c lõikega 1,

| e) | juhiga seotud teave:








  — | kui juhi hetketegevus on "DRIVING", siis jooksev pidev sõiduaeg ja jooksev kumulatiivne vaheaeg, |
| --- | --- | --- |

e)

juhiga seotud teave:

—

kui juhi hetketegevus on "DRIVING", siis jooksev pidev sõiduaeg ja jooksev kumulatiivne vaheaeg,

| — | kui juhi hetketegevus on "NOT DRIVING", siis tegevuse jooksev kestus (alates selle valimisajast) ja jooksev kumulatiivne vaheaeg. |
| --- | --- |

—

kui juhi hetketegevus on "NOT DRIVING", siis tegevuse jooksev kestus (alates selle valimisajast) ja jooksev kumulatiivne vaheaeg.

2.
     
  Sõidumeerik võib kuvada lisateavet, eeldusel, et see on selgesti eristatav eespool esitatud nõutavast teabest.

3.
     
  Kui muud teavet ei ole vaja kuvada, näitab kuvar vaikimisi järgmisi andmeid:

| — | aeg, |
| --- | --- |

—

aeg,

| — | tegevuse liik, |
| --- | --- |

—

tegevuse liik,

| — | juhi hetketegevus ja kaasjuhi hetketegevus. |
| --- | --- |

—

juhi hetketegevus ja kaasjuhi hetketegevus.

Mõlema juhiga seotud teabe kuva on selge, lihtne ja üheselt mõistetav. Kui juhi ja kaasjuhiga seotud teavet ei saa kuvada üheaegselt, kuvab sõidumeerik vaikimisi juhiga seotud teavet ja võimaldab kasutajal kuvada kaasjuhiga seotud teavet.

4.
     
  Sõidumeerik kuvab hoiatusteavet vastavalt artiklile 3d. Võib lisada hoiatuse sõnalise kirjelduse juhi valitud keeles. [ME 42]

Artikkel 3e

Hoiatused

1.
     
  Sõidumeerik hoiatab juhti mis tahes sündmuse ja/või vea korral. Sõidumeerik hoiatab juhti 15 minutit enne maksimaalse lubatud pideva sõiduaja täitumist ja selle aja täitumisel.

2.
     
  Hoiatused on nähtavad. Nähtavad hoiatused on kasutajale selgelt äratuntavad, need asuvad juhi vaateväljas ning on selgesti loetavad nii päeval kui öösel. Lisaks nähtavatele hoiatustele võib esitada ka kuuldavaid hoiatusi.

3.
     
  Hoiatus kestab vähemalt 30 sekundit, kui kasutaja ei ole sellele sõidumeeriku mis tahes klahvile vajutades reageerinud.

4.
     
  Hoiatuse põhjus kuvatakse sõidumeerikul ja see jääb nähtavaks, kuni kasutaja on sellele reageerinud, kasutades sõidumeeriku eriklahvi või -käsku. Võib anda lisahoiatusi, kui need ei aja juhti segadusse võrreldes eelnevalt määratletud hoiatustega. [ME 43]

Artikkel 3f

Andmekaitse ja isikuandmete kaitse

1.
     
  Käesoleva määruse kontekstis töödeldakse isikuandmeid kooskõlas direktiividega 95/46/EÜ ja 2002/58/EÜ ning direktiivi 95/46/EÜ artiklis 28 viidatud asjakohase liikmesriigi sõltumatu riigiasutuse järelevalve all.

2.
     
  Töödeldakse ainult töötlemiseks selgelt vajalikke andmeid.

3.
     
  Käesolevas määruses viidatud määratlustega tagatakse sõidumeerikute poolt töödeldavate, salvestatavate ja säilitatavate isikuandmete konfidentsiaalsus ja andmete terviklikkus ning hoitakse ära pettused ning ebaseaduslikud manipulatsioonid andmetega.

Võetakse vastu asjakohased turvameetmed, et tagada isikuandmete kaitse eelkõige seoses:

| — | ülemaailmse satelliitnavigatsioonisüsteemi kasutamisega asukohaandmete salvestamiseks vastavalt artiklile 4; |
| --- | --- |

—

ülemaailmse satelliitnavigatsioonisüsteemi kasutamisega asukohaandmete salvestamiseks vastavalt artiklile 4;

| — | kontrollimiseks kaugside kasutamisega vastavalt artiklile 5; |
| --- | --- |

—

kontrollimiseks kaugside kasutamisega vastavalt artiklile 5;

| — | ühtlustatud liidesega sõidumeerikute kasutamisega vastavalt artiklile 6; |
| --- | --- |

—

ühtlustatud liidesega sõidumeerikute kasutamisega vastavalt artiklile 6;

| — | juhikaartide andmete elektroonilise vahetamisega vastavalt artiklile 26; |
| --- | --- |

—

juhikaartide andmete elektroonilise vahetamisega vastavalt artiklile 26;

| — | andmete säilitamisega veoettevõtjate poolt vastavalt artiklile 29. |
| --- | --- |

—

andmete säilitamisega veoettevõtjate poolt vastavalt artiklile 29.

4.
     
  Sõidukite omanikud ja/või veoettevõtjad järgivad asjakohaseid isikuandmete kaitse sätteid.

5.
     
  Hea andmekaitse tava edendamiseks on käesoleva määruse artiklis 41 ettenähtud sõidumeerikufoorumisse kaasatud Euroopa andmekaitseinspektor ja artikli 29 andmekaitse töörühm.

6.
     
  Piiriüleseks andmevahetuseks kolmandate riikide asutustega seoses käesoleva määruse kohaldamisega on vaja asjakohaseid andmekaitsemeetmeid, et tagada piisav andmekaitse tase, mis on kooskõlas direktiivi 95/46/EÜ artiklitega 25 ja 26. [ME 44]

Artikkel 3g

Tehnilised kirjeldused

1.
     
  Komisjonile antakse kooskõlas artikliga 39 õigus vastu võtta delegeeritud õigusakte käesoleva määruse lisade muutmiseks ja täiendamiseks üksikasjalike tehniliste kirjeldustega, et tagada sõidumeerikute, sõidumeerikukaartide ja kontrolliametnike poolt sõidumeerikutes salvestatud teabe analüüsimiseks ja tõlgendamiseks kasutatava tarkvara vastavus käesolevas määruses, eriti I ja II peatükis sätestatud põhimõtetele ja nõuetele.

2.
     
  Komisjon võtab lõikes 1 viidatud üksikasjalikud tehnilised kirjeldused vastu ... (15).

3.
     
  Kui see on asjakohane ja olenevalt tehnilise kirjelduse valdkonnast võib kirjeldus sisaldada ühte või mitut järgmist tüüpi sätet:

| a) | funktsionaalsed sätted, mis kirjeldavad erinevate kasutajate rolle ja nendevahelist teabevoogu; |
| --- | --- |

a)

funktsionaalsed sätted, mis kirjeldavad erinevate kasutajate rolle ja nendevahelist teabevoogu;

| b) | tehnilised sätted, mis võimaldavad tehniliselt täita käesoleva määruse sätestatud funktsionaalseid sätteid ja nõudeid; |
| --- | --- |

b)

tehnilised sätted, mis võimaldavad tehniliselt täita käesoleva määruse sätestatud funktsionaalseid sätteid ja nõudeid;

| c) | organisatsioonilised sätted, mis kirjeldavad erinevate sidusrühmade menetluslikke kohustusi; |
| --- | --- |

c)

organisatsioonilised sätted, mis kirjeldavad erinevate sidusrühmade menetluslikke kohustusi;

| d) | teenustesätted, mis kirjeldavad teenuste eri tasandeid ja sisu; |
| --- | --- |

d)

teenustesätted, mis kirjeldavad teenuste eri tasandeid ja sisu;

4.
     
  Tehnilised kirjeldused põhinevad vajaduse korral standarditel ning tagavad erineva tüübi ja vanusega sõiduki seadmete, sõidumeerikukaartide ja kontrolliasutuste varustuse koostalitlusvõime ning ühilduvuse.

5.
     
  Seoses II peatükis nimetatud aruka sõidumeeriku toimimisega sisaldavad tehnilised kirjeldused vajalikke nõudeid sõidumeerikuga ühendatud väliste lisaseadmete abil saadud andmete täpsuse ja usaldusväärsuse kohta.

6.
     
  Kõik andmed, mida on võimalik sõidumeerikust kas juhtmevabalt või elektrooniliselt välja saata või sinna koguda, vaatamata sellele, kas need kuuluvad seadusliku nõude raamesse või mitte, on protokolli vormis avalikult kättesaadavad.

7.
     
  Enne II peatükis viidatud tehniliste kirjelduste vastuvõtmist koostab komisjon mõjuhinnangu, mis hõlmab kulude ja tulude analüüsi. [ME 45]

II   PEATÜKK

Salvestuse kiipseadmed

Artikkel 4

Asukoha andmete salvestamine

1.
     Asukoha andmed

  Et hõlbustada asjakohastele õigusaktidele vastavuse kontrollimist,
  salvestatakse, et võimaldada

  automaatselt
  igapäevase tööaja
  ning iga veo
  algus- ja lõpp-punkti kindlaksmääramist

  lõpp-punkt
  . Sel eesmärgil tuleb esimest korda kasutusele võetavatele sõidukitele [48

  24
  kuu möödumisel käesoleva määruse jõustumisest]

  käesolevas artiklis ja artiklis 3g viidatud tehniliste kirjelduste jõustumisest
  paigaldada sõidumeerikud, mis on ühendatud ülemaailmse satelliitnavigatsioonisüsteemiga (GNSS). [ME 46]

1a.
     
  Lõigus 1 viidatud sõidumeerikute ühendamisel ülemaailmse satelliitnavigatsioonisüsteemiga (GNSS) kasutatakse ainult selliseid satelliitpositsioneerimise süsteeme, mis kasutavad positsioneerimisteenust tasuta. Võimalusel ei registreerita sõidumeerikus asukoha andmeid muul viisil kui geograafiliste koordinaatidena, mis määratlevad lõikes 1 viidatud algus- ja lõpp-punkti. [ME 47]

2.
     Komisjonile antakse artikliga 39 kooskõlas delegeeritud õigusaktide vastuvõtmise volitus IB lisa täiendamiseks

  seoses
  üksikasjalike tehniliste kirjeldustega

  kirjelduste väljatöötamisega
  , mis on vajalikud sõidumeerikus ülemaailmsest satelliitnavigatsioonisüsteemist saadud asukohaandmete töötlemise võimaldamiseks
  , nagu käesolevas artiklis sätestatud
  .

Eelkõige peavad kirjeldused vastama järgmistele tingimustele:

| — | nad põhinevad tasuta GNSSi teenuse kasutamisel; |
| --- | --- |

—

nad põhinevad tasuta GNSSi teenuse kasutamisel;

| — | automaatselt ja kohustuslikus korras salvestatakse ainult sellised asukoha andmed, mis on kontrolliametnikele hädavajalikud sõidumeeriku salvestatud teabe kontrollimiseks; |
| --- | --- |

—

automaatselt ja kohustuslikus korras salvestatakse ainult sellised asukoha andmed, mis on kontrolliametnikele hädavajalikud sõidumeeriku salvestatud teabe kontrollimiseks;

| — | enne käesolevas artiklis viidatud delegeeritud õigusaktide vastuvõtmist tuleb koostada ja avaldada andmekaitse mõjuhinnang; |
| --- | --- |

—

enne käesolevas artiklis viidatud delegeeritud õigusaktide vastuvõtmist tuleb koostada ja avaldada andmekaitse mõjuhinnang;

| — | autenditud signaalide kasutamine ei ole kohustuslik, kuna need ei ole tasuta kättesaadavad. |
| --- | --- |

—

autenditud signaalide kasutamine ei ole kohustuslik, kuna need ei ole tasuta kättesaadavad.

Tehnilistes kirjeldustes kehtestatakse need sündmuste tüübid, mille puhul käivitub automaatne asukoha andmete salvestus, ning olukorrad, kus jääb võimalikuks käsitsi salvestus. Kirjeldustes täpsustatakse tingimused ja nõuded, nii juhuks, kui GNSSi saatja asub väljaspool sõidumeerikut, kui ka juhuks, kui see asub sõidumeeriku sees, ja kui see asub väljaspool, siis kuidas seostada GNSSi andmeid muude sõiduki liikumisandmetega. [ME 48]

2a.
     
  Sõidumeeriku salvestatud asukohaandmete muul viisil kasutamine on veoettevõtjatele vabatahtlik ja vastab liidu andmekaitse õigusraamistikule. [ME 49]

Artikkel 5

Võimaliku manipuleerimise või väärkasutuse varajane avastamine
  kaugside kontrolli eesmärgil

  teel [ME 50]

1.   Pädevate kontrolliasutuste tehtavate sihipäraste teeäärsete kontrollide lihtsustamiseks peavad
  sõidumeerikud, mis paigaldatakse sõidukitesse, mis registreeritakse
  esimest korda kasutusele võetavatesse sõidukitesse [48

  24
  kuu möödumisel käesoleva määruse

  käesolevas artiklis ja artiklis 3g viidatud kirjelduste
  jõustumisest] paigaldatavad sõidumeerikud

  ,
  võimaldama sõiduki liikumise ajal sidet kõnealuste ametiasutustega

  andmete edastamist kõnealustele ametiasutustele
  . [ME 51]

1a.
     
  Liikmesriigid varustavad oma kontrolliasutused varajase avastamise kaugside vahenditega, mis on vajalikud selleks, et võimaldada käesolevas artiklis osutatud andmesidet. [ME 52]

2.   Side

  Lõikes 1 viidatud andmeside
  luuakse sõidumeerikuga ainult juhul, kui kontrolliasutuse seadmed seda nõuavad. Side on turvaline andmete terviklikkuse ning salvestus-

  sõidumeerikute
  ja kontrolliseadmete autentimise eesmärgil.
  Edastatud andmetele on juurdepääs vaid käesoleva määruse ja määruse (EÜ) nr 561/2006 rikkumisi kontrollima volitatud täitevasutustel ning töökodadel, kui see on vajalik sõidumeerikute nõuetekohase toimimise kontrollimiseks. [ME 53]

3.   Side ajal vahetatavad andmed on piiratud ainult andmetega, mis on vajalikud sihipäraste teeäärsete kontrollide tegemiseks.
  Sellisteks andmeteks on järgmised sõidumeerikuga salvestatud sündmused või andmed:

| — | viimane turvarikkumise katse; |
| --- | --- |

—

viimane turvarikkumise katse;

| — | pikim voolukatkestus; |
| --- | --- |

—

pikim voolukatkestus;

| — | anduririke; |
| --- | --- |

—

anduririke;

| — | viga liikumisandmetes; |
| --- | --- |

—

viga liikumisandmetes;

| — | konflikt sõiduki liikumisandmetes; |
| --- | --- |

—

konflikt sõiduki liikumisandmetes;

| — | juhtimine ilma kehtiva kaardita; |
| --- | --- |

—

juhtimine ilma kehtiva kaardita;

| — | kaardi sisestamine sõidu ajal; |
| --- | --- |

—

kaardi sisestamine sõidu ajal;

| — | andmed aja korrigeerimise kohta; |
| --- | --- |

—

andmed aja korrigeerimise kohta;

| — | kalibreerimise andmed, sealhulgas kahe viimase kalibreerimise kuupäevad; |
| --- | --- |

—

kalibreerimise andmed, sealhulgas kahe viimase kalibreerimise kuupäevad;

| — | sõiduki registreerimisnumber. |
| --- | --- |

—

sõiduki registreerimisnumber.

Juhi isikut, juhi tegevusi ja kiirust

  ja kodakondsust
  käsitlevaid andmeid ei edastata. [ME 54]

4.   Vahetatud andmeid kasutatakse ainult käesolevale määrusele ja määrusele (EÜ) nr 561/2006 vastavuse kontrollimiseks. Neid ei edastata muudele isikutele peale kontrolliasutuste

  kui kontrolliasutustele või õigusasutustele käimasoleva kohtumenetluse raames
  . [ME 55]

5.   Kontrolliasutused võivad andmed salvestada ainult teeäärse kontrolli kestuse ajaks ning need kustutatakse hiljemalt kaks tundi pärast kontrolli

  side
  lõppu
  , välja arvatud juhul, kui andmed osutavad sõidumeeriku võimalikule manipuleerimisele või väärkasutusele
  .
  Kui järgneva teeäärse kontrolli käigus manipuleerimine või väärkasutus kinnitust ei leia, kustutatakse edastatud andmed kohe. Kontrolliasutused võivad statistilistel eesmärkidel kasutada andmeid, mis on seotud sõiduki tuvastamise või tehniliste parameetritega ega sisalda isikuandmeid
  . [ME 56]

6.   Sõiduki omanik või valdaja

  Sõidukit kasutav veoettevõtja
  vastutab juhi kaugside võimalusest teavitamise eest. [ME 57]

7.   
  Ühelgi juhul ei tohi käesolevas artiklis kirjeldatud kaugside kontroll viia juhi või veoettevõtja automaatse trahvimise või karistamiseni.
  Pädev kontrolliasutus võib otsustada vahetatud andmete alusel sõidukit ja sõidumeerikut kontrollida.
  Kaugside tulemus ei takista kontrolliasutusi teostamast juhuslikke teeäärseid kontrolle, mis põhinevad Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta direktiivi 2006/22/EÜ (mis käsitleb nõukogu määruste (EMÜ) nr 3820/85 ja (EMÜ) nr 3821/85 rakendamise miinimumtingimusi seoses autovedudega seotud sotsiaalõigusnormidega) (16) artiklis 9 sätestatud riskiastme hindamise süsteemil. [ME 58]

8.   Komisjonile antakse volitus artikliga 39 kooskõlas delegeeritud õigusaktide vastuvõtmiseks, et täiendada IB lisa üksikasjalike tehniliste kirjeldustega

  välja töötada üksikasjalikud kirjeldused
  , mis on vajalikud kaugside võimaldamiseks sõidumeerikute ja pädevate kontrolliasutuste vahel, nagu on käesolevas artiklis sätestatud.
  Komisjon võib ka lõikes 1 osutatud tähtaega pikendada, kui ta selle ajavahemiku lõpus tõendab, et sobivad, ettenähtud kirjeldusele vastavad sõidumeerikud veel puuduvad. [ME-d 59 ja 122]

Artikkel 6

Intelligentsed transpordisüsteemid

1.   IB lisas viidatud sõidumeerikud

  Digitaalsed sõidumeerikud
  on koostalitlusvõimelised Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. juuli 2010. aasta direktiivi 2010/40/EL (mis käsitleb raamistikku intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtmiseks maanteetranspordis ja liideste jaoks teiste transpordiliikidega) (17) artiklis 4 kirjeldatud intelligentsete transpordisüsteemide rakendustega.

1a.
     
  Juurdepääsu võib anda ainult sellistele sõidumeeriku salvestatud andmetele, mis on intelligentsete transpordisüsteemide rakendustes töötlemiseks rangelt vajalikud.

Sõidumeerikutes registreeritud andmeid võib edastada intelligentsetele transpordisüsteemide rakendustele juhul, kui on täidetud järgmised tingimused:

| a) | liides ei mõjuta sõidumeeriku andmete õigsust ja terviklikkust; |
| --- | --- |

a)

liides ei mõjuta sõidumeeriku andmete õigsust ja terviklikkust;

| b) | liidesega ühendatud välisseadmel on juurdepääs isikuandmetele, sealhulgas positsioneerimisandmetele alles pärast seda, kui juht, kellega need andmed on seotud, annab selleks tõendatud nõusoleku. [ME 60] |
| --- | --- |

b)

liidesega ühendatud välisseadmel on juurdepääs isikuandmetele, sealhulgas positsioneerimisandmetele alles pärast seda, kui juht, kellega need andmed on seotud, annab selleks tõendatud nõusoleku. [ME 60]

2.   Lõike 1 kohaldamiseks paigaldatakse
  sõidukitele, mis võetakse
  esimest korda kasutusele võetavatele sõidukitele [48

  24
  kuu möödumisel käesoleva määruse jõustumisest]

  käesolevas artiklis viidatud tehniliste kirjelduste jõustumisest,
  sõidumeerikud, mis on varustatud ühtlustatud liidesega, mis võimaldab salvestatud või esitatud andmeid kasutada intelligentsete transpordisüsteemide rakendustes. [ME 61]

3.   Komisjonile antakse volitus kooskõlas artikliga 39 delegeeritud õigusaktide vastuvõtmiseks, et täiendada IB lisa

  milles käsitletakse ühtlustatud
  liidese, juurdepääsuõiguste

  kirjelduse koostamist, juurdepääsuõigusi
  ja selliste andmete loetelu, millele juurdepääsu lubatakse, kirjeldustega.

Komisjon võib ka lõikes 1 osutatud tähtaega pikendada, kui ta selle ajavahemiku lõpus tõendab, et sobivad, ettenähtud kirjeldusele vastavad sõidumeerikud veel puuduvad.

Esikohale seatakse ühtlustatud intelligentsete transpordisüsteemide rakenduse väljatöötamine, mis võimaldab juhtidel sõidumeerikus salvestatud andmeid tõlgendada, et aidata neil sotsiaalõigusnorme järgida. [ME-d 62 ja 123]

III   PEATÜKK

Tüübikinnitus

Artikkel 7

Rakendused

1.   Tootjad või nende esindajad esitavad sõiduki seadme,
  massianduri,
  liikumisanduri, salvestuslehe mudeli või

  ,
  sõidumeerikukaardi
  või pädevate kontrolliasutuste poolt andmete tõlgendamiseks kasutatava tarkvara
  ELi tüübikinnituse taotluse igas liikmesriigis selleks volitatud tüübikinnituse ametiasutustele
  , kelle sertifitseerimistingimusi tunnustab Kõrgemate ametnike infoturbe rühma (SOG-IS) korralduskomitee Euroopa vastastikuse tunnustamise kokkuleppe raames
  .
  Enne kolmanda riigi sertifitseerimisorganisatsiooni tunnustamise otsust konsulteerib komisjon SOG-ISi kokkuleppe korralduskomiteega
  . [ME-d 63 ja 150]

2.   Liikmesriigid annavad
  hiljemalt kolm kuud pärast ... (18)

  komisjonile teada lõike 1 alusel volitatud ametiasutuste nime ja kontaktandmed. Komisjon avaldab volitatud tüübikinnituse ametiasutuste loetelu oma veebisaidil. [ME 64]

2a.
     
  Sõidumeeriku ja sõidumeerikukaartide tüübikinnitus hõlmab turvalisusega seotud katseid, funktsionaalseid katseid ja koostalitlusvõime katseid. Iga katse positiivsed tulemused kinnitatakse asjakohase tunnistusega. [ME 65]

3.   Tüübikinnituse taotlusega on kaasas kohased kirjeldused ja
  turbe-, funktsionaalsuse ning koostalitlusvõime
  sertifikaadid, millele on viidatud IB lisa VIII jaotises. Komisjon määrab sõltumatud hindajad, kes esitavad turbesertifikaadi.
  Ühtlasi peaks kaasas olema ka teave selle kohta, kuidas sõidumeerikute osasid plommida. [ME 66]

3a.
     
  Turbesertifikaat, mis kinnitab vastavust turvalisuseesmärkidele, esitatakse vastavalt käesoleva määruse sätetele. Turbesertifikaadi väljastab komisjoni poolt tunnustatud sertifitseerimisasutus.

Funktsionaalsuse sertifikaat antakse tootjale ainult juhul, kui kõik käesoleva määrusega kooskõlas olevad funktsionaalsed katsed, mis tõendavad, et katsetatud toode vastab funktsioonide, mõõtetäpsuse ja keskkonnaalaste omaduste poolest määruses sätestatud nõuetele, on edukalt läbitud. Funktsionaalsuse sertifikaadi annab tüübikinnitusasutus.

Koostalitlusvõime sertifikaadi annab komisjoni alluvuses ja vastutusalas olev laboratoorium. Koostalitlusvõime katsed, mis tõendavad, et sõidumeerikud või sõidumeerikukaardid on täielikud koostalitlusvõimelised vastavate sõidumeeriku või sõidumeerikukaardi mudelitega, tehakse kooskõlas käesoleva määrusega. Laboratoorium ei tee koostalitlusvõime katseid selliste sõidumeerikute või sõidumeerikukaartidega, millel puudub turbe- ja funktsionaalsuse sertifikaat, välja arvatud käesolevas määruses kirjeldatud erandjuhtudel. [ME 67]

3b.
     
  Igast muudatusest sõidumeeriku tark- või riistvaras või nende valmistamiseks kasutatavates materjalides tuleb enne kasutamist teatada asutusele, kes andis seadme tüübikinnituse. Asutus kinnitab tootjale tüübikinnituse laiendamise või võib nõuda asjaomase funktsionaalsuse sertifikaadi, turbe- ja/või koostalitlusvõime sertifikaadi ajakohastamist või kinnitust. [ME 68]

4.   Mis tahes ühe sõiduki seadme, liikumisanduri, salvestuslehe mudeli või sõidumeerikukaardi tüübi kohta võib taotluse esitada ainult ühes liikmesriigis.

Artikkel 8

Tüübikinnituse andmine

Liikmesriik annab ELi osa tüübikinnituse mis tahes sõiduki seadme, liikumisanduri, salvestuslehe mudeli, või sõidumeerikukaardi tüübi
  või tarkvara kohta, mida kontrolliasutused kasutavad sõidumeerikule salvestatud andmete tõlgendamiseks
  , mis vastab I või IB lisas sätestatud

  käesolevas määruses viidatud kirjelduste
  nõuetele, kui liikmesriik saab kontrollida, et tootmismudelid vastavad kinnitatud tüübile. [ME 69]

Kinnitatud mudeli mis tahes muudatused või lisandused peavad saama ELi lisatüübikinnituse liikmesriigilt, kes andis välja ELi algse tüübikinnituse.

Artikkel 9

Tüübikinnitusmärk

Liikmesriik väljastab taotlejale II lisas nimetatud mudelile vastava ELi tüübikinnitusmärgi sõiduki seadme, liikumisanduri, salvestuslehe mudeli või sõidumeerikukaardi igale tüübile, mille ta artikli 8 alusel heaks kiidab.

Artikkel 10

Kinnitamine või keeldumine

Pädevad asutused liikmesriigis, kus tüübikinnituse taotlus on esitatud, saadavad iga kinnitatava sõiduki seadme, liikumisanduri, salvestuslehe mudeli või

  ,
  sõidumeerikukaardi tüübi
  või tarkvara
  kohta
  , mida kontrolliasutused kasutavad sõidumeerikule salvestatud andmete tõlgendamiseks,
  teiste liikmesriikide ametiasutustele ühe kuu jooksul tüübikinnitustunnistuse, millega on kaasas asjakohaste tehniliste kirjelduste koopiad
  , kaasa arvatud plommide kohta
  . [ME 70]

Kui pädevad asutused tüübikinnituse taotlust heaks ei kiida, siis annavad nad muude liikmesriikide ametiasutustele teada, et kinnitamisest on keeldutud ning edastavad oma otsuse põhjendused.

Artikkel 11

Seadmete vastavus tüübikinnitusele

1.   Kui artikli 8 kohaselt ELi tüübikinnituse andnud liikmesriik leiab, et teatavad tema väljastatud ELi tüübikinnitusmärki kandvad sõiduki seadmed, liikumisandurid, salvestuslehed või sõidumeerikud ei vasta tema kinnitatud tüübinäidisele, võtab ta vajalikud meetmed tagamaks, et tootmismudelid vastaksid kinnitatud tüübinäidisele. Võetud meetmed võivad vajaduse korral viia ELi tüübikinnituse tühistamiseni.

2.   ELi tüübikinnituse andnud liikmesriik tühistab tüübikinnituse, kui tüübikinnituse saanud sõiduki seade, liikumisandur, salvestusleht või sõidumeerik ei vasta käesolevale määrusele või kui selle kasutamise käigus avaldub mis tahes üldine defekt, mille tõttu ei ole võimalik seda kavandatud eesmärgil kasutada.

3.   Kui ELi tüübikinnituse andnud liikmesriik on saanud teiselt liikmesriigilt lõigetes 1 ja 2 osutatud juhtumi kohta teatise, võtab ta pärast konsulteerimist selle liikmesriigiga nendes lõigetes sätestatud meetmeid, kui lõikes 5 ei sätestata teisiti.

4.   Lõikes 2 märgitud juhtumi tuvastanud liikmesriik võib keelata sõiduki seadmete, liikumisandurite, salvestuslehtede või sõidumeerikute turuleviimise ja kasutuselevõtu kuni täiendava teatamiseni. Sama kehtib lõikes 1 nimetatud juhtumite puhul seoses ELi esmataatlusest vabastatud sõiduki seadmete, liikumisandurite, salvestuslehtede või sõidumeerikutega, kui valmistaja pärast nõuetekohast hoiatust ei vii seadmeid vastavusse kinnitatud mudeliga või käesoleva määruse nõuetega.

Igal juhul teatavad liikmesriikide pädevad asutused üksteisele ja komisjonile ühe kuu jooksul mis tahes ELi tüübikinnituse tühistamisest või muudest lõigete 1, 2 ja 3 alusel võetud meetmetest ning esitavad kohased põhjendused.

5.   Kui ELi tüübikinnituse andnud liikmesriik vaidlustab lõigetes 1 või 2 osutatud juhtumid, millest talle on teatatud, peavad asjaomased liikmesriigid püüdma vaidluse lahendada ning teavitama olukorrast komisjoni.

Kui liikmesriigid ei ole nelja kuu jooksul alates lõikes 3 osutatud teatise esitamisest jõudnud kokkuleppele, võtab komisjon, olles konsulteerinud kõigi liikmesriikide ekspertidega ja kaalunud kõiki asjaomaseid tegureid, näiteks majanduslikke ja tehnilisi, kuue kuu jooksul kõnealuse neljakuulise ajavahemiku möödumisest vastu otsuse, mis edastatakse asjaomastele ja samal ajal ka teistele liikmesriikidele. Komisjon sätestab iga juhtumi puhul oma otsuse rakendamise tähtaja.

Artikkel 12

Salvestuslehtede kinnitamine

1.   Salvestuslehe mudeli ELi tüübikinnitustaotluse esitaja näitab oma taotluses ära, millist tüüpi I lisas viidatud sõidumeeriku(te)s

  analoogsõidumeerikutes
  kasutamiseks on kõnealune salvestusleht ette nähtud, ning esitab salvestuslehe katsetamiseks sobivat tüüpi sõidumeerikud.

2.   Iga liikmesriigi pädevad asutused näitavad salvestuslehe mudeli tüübikinnitustunnistel ära, millist tüüpi I lisas viidatud sõidumeeriku(te)l

  analoogsõidumeerikutel
  seda salvestuslehe mudelit kasutada võib.

Artikkel 13

Keeldumisotsuste põhjendus

Kõik käesoleva määruse alusel tehtud otsused sõiduki seadme, liikumisanduri, salvestuslehe mudeli või sõidumeerikukaardi tüübikinnitusest keeldumise või selle tühistamise kohta peavad sisaldama üksikasjalikke põhjendusi keeldumise või tühistamise aluste kohta. Sellisest otsusest teatatakse asjaomasele isikule ning samal ajal informeeritakse teda õiguskaitsevahenditest, mida ta liikmesriikide seaduste alusel kasutada saab, ning selliste õiguskaitsevahendite kasutamise tähtaegadest.

Artikkel 14

Tüübikinnitusega sõidumeerikute tunnustamine

Ükski liikmesriik ei tohi sõidumeerikuga varustatud sõiduki registreerimisest keelduda ega keelata sõiduki kasutuselevõtmist või kasutamist põhjustel, et sõidukile on paigaldatud nimetatud seade, kui seadmed kannavad artiklis 9 osutatud ELi tüübikinnitusmärki ning artikli 17 lõikes 4 osutatud paigaldustahvlit.

Artikkel 15

Turvalisus

1.   Tootjad projekteerivad, katsetavad ja kontrollivad sõiduki seadmeid, liikumisandureid
  , massiandureid
  ja sõidumeerikukaarte, mis on tootmisse võetud, et leida toote olelusringi vältel tekkivaid haavatavusi ning takistada või leevendada nende võimalikku ärakasutamist.
  Katsete sageduse (vähemalt iga kahe aasta järel) kehtestab tüübikinnituse välja andnud liikmesriik. [ME-d 71 ja 151]

2.   Sel eesmärgil esitavad tootjad asjakohased dokumendid artikli 7 lõikes 3

  lõikes 3a
  viidatud sõltumatule hindajale

  sertifitseerimisasutusele
  haavatavuse analüüsi tegemiseks. [ME 72]

3.   Sõltumatud hindajad teevad

  Lõike 1 kohaldamisel teeb artikli 7 lõikes 3a viidatud sertifitseerimisasutus
  sõiduki seadmete, liikumisandurite ja sõidumeerikukaartide ligipääsetavuse katsed eesmärgiga veenduda selles, et teadaolevaid haavatavusi ei saa avalikkusele kättesaadavat teavet omavad isikud ära kasutada. [ME 73]

3a.
     
  Kui lõigetes 1 ja 3 viidatud katsete käigus avastatakse sõiduki seadmete, liikumisandurite või sõidumeerikukaartide haavatavus, ei või selliseid elemente turule viia. Sellisel juhul tühistab tüübikinnituse andnud liikmesriik selle kooskõlas artikli 11 lõikega 2. [ME 74]

3b.
     
  Kui tootja või artikli 7 lõikes 3a viidatud sertifitseerimisasutus tuvastab juba turule toodud sõidukiseadmes, liikumisanduris või sõidumeerikukaardis väga tõsise haavatavuse, siis teavitab tootja või artikli 7 lõikes 3 viidatud sertifitseerimisasutus sellest viivitamata asjakohase liikmesriigi pädevaid asutusi. [ME 75]

3c.
     
  Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada lõikes 3b toodud probleemi lahendamine, eriti tootja poolt, ja liikmesriik teavitab komisjoni viivitamatult avastatud haavatavusest ning kavandatud või kasutusele võetud meetmetest. [ME 76]

Artikkel 16

Katsed töö käigus

1.   Liikmesriigid võivad lubada selliste sõidumeerikute töö käigus katsetamist, millel veel tüübikinnitust ei ole. Liikmesriigid tunnustavad vastastikku ühe liikmesriigi töö käigus katsetamiseks antud lubasid.

2.   Töö käigus katsetamisel osalevad juhid ja veoettevõtjad vastavad määruse (EÜ) nr 561/2006 nõuetele. Kõnealuse vastavuse tõendamiseks järgivad juhid artikli 31 lõikes 2 sätestatud menetlust.

3.   Komisjon võib vastu võtta rakendusakte töö käigus katsetamisel järgitavate menetluste ja kõnealuste katsetamiste seireks kasutatavate vormide sätestamiseks. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 40 lõikes 2 viidatud nõuandemenetlusega.

IV   PEATÜKK

Paigaldamine ja kontroll

Artikkel 17

Paigaldamine ja parandamine

1.   Sõidumeerikuid võivad paigaldada või parandada ainult selleks otstarbeks kooskõlas artikliga 19 liikmesriigi pädeva asutuse kinnituse saanud paigaldajad või töökojad.

2.   
  Tunnustatud
  paigaldajad või töökojad paigaldavad
  kooskõlas artiklis 10 viidatud tüübikinnitustunnistuses esitatud kirjeldusega
  sõidumeerikule plommid pärast selle korrakohase toimimise kontrollimist ning eelkõige selle kontrollimist, et ükski manipuleerimisseade ei saa salvestatud andmeid kohandada ega muuta. [ME 77]

3.   Tunnustatud paigaldaja või töökoda paneb lisatavale plommile erimärgi ning lisaks sellele sisestab IB lisas viidatud sõidumeeriku

  digitaalse sõidumeeriku
  kohta autentimise kontrolli tegemise elektroonilised turvaandmed. Iga liikmesriigi pädevad asutused peavad kasutatavate märkide ja elektrooniliste turvaandmete ning tunnustatud töökodade ja väljastatud paigaldajakaartide registrit.

4.   Tõendamaks sõidumeeriku paigaldamist käesoleva määruse nõuete kohaselt, lisatakse I ja IB lisa sätete kohane paigaldustahvel.

5.   Plommi eemaldavad ainult lõikes 1 viidatud pädevate asutuste tunnustatud paigaldajad või töökojad või kontrolliametnikud või need eemaldatakse I lisa V jaotise punktis 4 või IB lisa V jaotise punktis 3 kirjeldatud tingimustel.
  [ME 78]

Artikkel 17a

Plommimine

1.
     
  Järgnevad sõidumeeriku osad plommitakse:

| — | mis tahes ühendus, mis lahtiühendamise korral põhjustaks tuvastamatuid muudatusi või tuvastamatut andmekadu; |
| --- | --- |

—

mis tahes ühendus, mis lahtiühendamise korral põhjustaks tuvastamatuid muudatusi või tuvastamatut andmekadu;

| — | paigaldustahvel, kui see ei ole kinnitatud nii, et seda ei saa eemaldada sellel olevaid tähiseid kahjustamata. |
| --- | --- |

—

paigaldustahvel, kui see ei ole kinnitatud nii, et seda ei saa eemaldada sellel olevaid tähiseid kahjustamata.

2.
     
  Plommi võivad eemaldada ainult artikli 17 lõikes 1 viidatud pädevate asutuste tunnustatud paigaldajad või töökojad või need eemaldatakse käesolevas määruses kirjeldatud tingimustel.

3.
     
  Plommi eemaldamise korral koostatakse ja esitatakse alati pädevale asutusele kirjalik avaldus, kus esitatakse eemaldamise põhjus. [ME 79]

Artikkel 18

Sõidumeerikute kontrollid

Tunnustatud töökojad kontrollivad sõidumeerikuid regulaarselt. Regulaarsed kontrollid tehakse vähemalt iga kahe aasta tagant.

Kontrollide käigus tuleb vähemalt kontrollida:

| 1) | et sõidumeerik oleks töökorras; |
| --- | --- |

1)

et sõidumeerik oleks töökorras;

| 2) | et sõidumeerikul oleks tüübikinnitusmärk; |
| --- | --- |

2)

et sõidumeerikul oleks tüübikinnitusmärk;

| 3) | et paigaldusmärk oleks kinnitatud; |
| --- | --- |

3)

et paigaldusmärk oleks kinnitatud;

| 4) | et plommid sõidumeerikul ja muudel seadme osadel oleksid terved; |
| --- | --- |

4)

et plommid sõidumeerikul ja muudel seadme osadel oleksid terved;

| 5) | et sõidumeeriku külge ei ole kinnitatud manipulatsiooniseadmeid. [ME 80] |
| --- | --- |

5)

et sõidumeeriku külge ei ole kinnitatud manipulatsiooniseadmeid. [ME 80]

Töökoda koostab kontrolliaruande juhtudel, kui tuleb parandada sõidumeeriku toimimise ebakõlasid, kas perioodilise kontrolli või riikliku pädeva asutuse erinõudmisel tehtud kontrolli tulemusena. Töökojad koostavad loetelu kõikidest koostatud kontrolliaruannetest.

Töökoda säilitab kontrolliaruandeid vähemalt kahe aasta jooksul aruande koostamise kuupäevast. Pädeva asutuse taotluse korral esitavad töökojad kõnealuse ajavahemiku vältel tehtud kontrollide ja kalibreerimiste aruanded.

Artikkel 19

Paigaldajate ja töökodade tunnustamine

1.   Liikmesriigid tunnustavad, kontrollivad regulaarselt ja sertifitseerivad sõidumeerikute paigaldamisi, ülevaatusi, katselisi kontrolle ja parandustöid tegevaid paigaldajaid ja töökodasid.

2.   Liikmesriigid tagavad, et paigaldajad ja töökojad on pädevad ja usaldusväärsed. Sel eesmärgil kehtestavad ja avaldavad nad selgete riiklike menetluste komplekti ning tagavad, et täidetakse järgmised miinimumkriteeriumid:

| a) | töötajatel on kohane koolitus; |
| --- | --- |

a)

töötajatel on kohane koolitus;

| b) | asjakohaste katsete tegemiseks ja ülesannete täitmiseks vajalikud seadmed on saadaval; |
| --- | --- |

b)

asjakohaste katsete tegemiseks ja ülesannete täitmiseks vajalikud seadmed on saadaval;

| c) | paigaldajatel ja töökodadel on hea maine. |
| --- | --- |

c)

paigaldajatel ja töökodadel on hea maine.

3.   Paigaldajate või töökodade auditid tehakse järgmiselt:

| a) | tunnustatud paigaldajatele või töökodadele kohaldatakse töökojas sõidumeeriku käsitsemisel kohaldatava menetluse iga-aastast auditit. Audit keskendub eelkõige võetud turvameetmetele ning töökojakaartide käsitsemisele; |
| --- | --- |

a)

tunnustatud paigaldajatele või töökodadele kohaldatakse töökojas sõidumeeriku käsitsemisel kohaldatava menetluse iga-aastast auditit. Audit keskendub eelkõige võetud turvameetmetele ning töökojakaartide käsitsemisele;

| b) | samuti korraldatakse tunnustatud paigaldajate või töökodade etteteatamata tehnilisi auditeid, et kontrollida tehtavaid kalibreerimisi ja paigaldusi. Kõnealused kontrollid hõlmavad aastas vähemalt 10 %

  20 %
  tunnustatud töökodadest. [ME 81] |
| --- | --- |

b)

samuti korraldatakse tunnustatud paigaldajate või töökodade etteteatamata tehnilisi auditeid, et kontrollida tehtavaid kalibreerimisi ja paigaldusi. Kõnealused kontrollid hõlmavad aastas vähemalt 10 %

  20 %
  tunnustatud töökodadest. [ME 81]

4.   Liikmesriigid
  ja nende pädevad asutused
  võtavad kohaseid meetmeid paigaldajate või töökodade ning autoveo-ettevõtjate vahelise huvide konflikti tekke vältimiseks. Eelkõige ei lubata ise tunnustatud

  võetakse tõsise huvikonflikti ohu korral konkreetsed lisameetmed tagamaks, et
  paigaldaja või töökojana töötavatel veoettevõtjatel paigaldada ja kalibreerida sõidumeerikuid oma enda sõidukites

  töökoda vastab käesoleva määruse sätetele
  . [ME 82]

5.   Liikmesriikide pädevad asutused edastavad komisjonile tunnustatud paigaldajate ja töökodade ning nendele väljastatud kaartide loetelud ning samuti märkide koopiad ja muude dokumentide koopiad, mis sisaldavad kasutatud elektrooniliste turvaandmetega seotud teavet. Komisjon avaldab tunnustatud paigaldajate ja töökodade loetelud oma veebisaidil.

6.   Liikmesriigid tühistavad kas ajutiselt või jäädavalt nende paigaldajate tunnustuse, kes ei täida oma kohustusi käesoleva määruse raames.

6a.
     
  Liikmesriigid teostavad järelevalvet ja võtavad vastutusele internetis üha sagenevate paigaldamisega seotud pettuse pakkumiste ning sõidumeerikute manipuleerimisseadmete paigaldamise pakkumiste eest. Liikmesriigid teavitavad sellega seoses komisjoni oma tegevusest; komisjon teeb seejärel selle teabe kättesaadavaks kõikidele muudele ELi kontrolliasutustele, et teavitada neid kõiki uusimatest paigaldamisega seotud pettuste ja manipulatsiooni viisidest. [ME 152]

Artikkel 20

Töökojakaardid

1.   Töökojakaartide halduskehtivuse aeg ei ole pikem kui üks aasta.
  Töökojakaardi uuendamisel tagab pädev asutus, et paigaldaja või töökoda vastab artikli 19 lõikes 2 loetletud kriteeriumidele. [ME 83]

2.   Kui töökojakaarti tuleb pikendada, see saab viga, selles tekivad tõrked, see kaob või varastatakse, siis väljastab ametiasutus asenduskaardi viie tööpäeva jooksul vastavasisulise üksikasjaliku taotluse laekumisest. Kaardi väljastanud ametiasutus peab kadunud, varastatud või defektsete kaartide registrit.

3.   Kui liikmesriik tühistab paigaldaja või töökoja tunnustuse, nagu on sätestatud artiklis 19, siis tühistab ta samuti sellele väljastatud töökojakaardid.

4.   Liikmesriik võtab kõik meetmed, mis on vajalikud tunnustatud paigaldajatele ja töökodadele jaotatud töökojakaartide võltsimise takistamiseks.

V   PEATÜKK

Juhikaardid

Artikkel 21

Juhikaartide väljastamine

1.   Juhikaart väljastatakse, kui juht esitab taotluse oma tavapärase elukoha liikmesriigi pädevale asutusele. See väljastatakse ühe kuu

  15 päeva
  jooksul taotluse laekumisest pädevale asutusele. [ME 84]

2.   Käesolevas artiklis tähendab „tavapärane elukoht” kohta, kus isik vähemalt 185 päeva kalendriaastast tulenevalt isiklikest või ametialastest sidemetest tavapäraselt elab, kui isikul ametialased sidemed puuduvad, siis tulenevalt isiklikest sidemetest, mis näitavad tihedaid sidemeid kõnealuse isiku ja tema elukoha vahel; siiski peetakse isiku, kelle ametialased sidemed on isiklikest sidemetest erinevas kohas ja kes sellest tulenevalt elab erinevates kohtades, mis asuvad kahes või enamas liikmesriigis, tavapäraseks elukohaks tema isiklike sidemete kohta, kui kõnealune isik sinna regulaarselt tagasi pöördub. Kõnealust viimast tingimust ei ole vaja kohaldada, kui isik elab liikmesriigis tähtajalise ülesande täitmiseks.

3.   Juhid esitavad tõendusmaterjali oma tavapärase elukoha kohta, näiteks oma isikutunnistuse või mis tahes muu kehtiva dokumendi. Juhikaardi väljastanud liikmesriigi pädevad asutused võivad nad nõuda mis tahes täiendavat teavet või tõendusmaterjali, kui nad kahtlevad tavapärase elukoha kinnituse kehtivuses või soovivad teha teatavat konkreetset kontrolli.

3a.
     
  Õiglase konkurentsi tagamiseks rahvusvahelises maanteetranspordis kehtib rahvusvaheliste vedudega tegeleva juhi alalisest elukohast olenemata tema töölepingu suhtes selle riigi seadus, mille territooriumil või mille territooriumilt lähtuvalt – juhi kogu tegevust iseloomustavaid tegureid arvesse võttes – täidab ta regulaarselt suurema osa oma lepingulistest kohustustest tööandja suhtes. [ME 132]

4.   Kaardi väljastava liikmesriigi pädevad asutused võtavad kohased meetmed selle tagamiseks, et taotlejal ei ole juba kehtivat juhikaarti ning isikustavad juhikaardi kooskõlas IB lisa sätetega.

5.   Halduslikel eesmärkidel ei kehti juhikaart rohkem kui viis aastat.

6.   Kehtivat juhikaarti ei tühistata ega peatata, v.a juhul kui liikmesriigi pädevad asutused leiavad, et kaart on võltsitud või juht kasutab kaarti, mis ei ole tema oma, või kui kaart on saadud valetunnistuste ja/või võltsitud dokumentide alusel. Kui kõnealused peatamise või tühistamise meetmed võtab liikmesriik, mis kaarti ei väljastanud, siis tagastab viimane kaardi
  võimalikult kiiresti
  selle väljastanud liikmesriigi ametiasutustele, märkides selle tagastamise

  peatamise või tühistamise
  põhjused. [ME 85]

7.   Juhikaardid väljastatakse ainult taotlejatele, kelle suhtes kohaldatakse määrust (EÜ) nr 561/2006.

8.   Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed, et takistada juhikaartide võltsimist.

Artikkel 22

Juhikaartide kasutamine

1.   Juhikaart on isiklik dokument.

2.   Juhil ei tohi olla rohkem kui üks kehtiv juhikaart ning ta tohib seda kasutada ainult oma isikliku juhikaardina. Juht ei kasuta defektset või aegunud juhikaarti.

Artikkel 23

Juhikaartide uuendamine

1.   Kui juht soovib oma juhikaarti uuendada, siis esitab ta taotluse oma tavapärase elukoha liikmesriigi pädevatele asutustele hiljemalt 15 tööpäeva enne kaardi aegumise kuupäeva.

2.   Kui tavapärase elukoha ametiasutused ei ole samad mis kaardi väljastanud ametiasutused ja kui viimastele esitatakse taotlus juhikaardi uuendamiseks, siis teavitavad nad vana kaardi väljastanud ametiasutusi vana kaardi uuendamise põhjustest.

3.   Kui uuendamise taotlus esitatakse kaardi kohta, mille aegumiskuupäev läheneb, siis väljastab pädev asutus uue kaardi enne aegumiskuupäeva, kui taotlus saadeti lõikes 1 sätestatud tähtaegade piires.

Artikkel 24

Varastatud, kaotatud või defektsed juhikaardid

1.   Kaardi väljastanud ametiasutus säilitab väljastatud, varastatud, kaotatud või defektsete juhikaartide andmed vähemalt nende haldusliku kehtivuse ajal.

2.   Kui juhikaart on kahjustatud või kui tekib selle tõrge, siis juht tagastab kaardi oma tavapärase elukoha liikmesriigi pädevale asutusele. Juhikaardi vargusest tuleb varguse toimumise riigi pädevale asutusele ametlikult teatada.

3.   Juhikaardi kaotamisest tuleb kaardi väljastanud liikmesriigi pädevatele asutustele ja tavapärase elukoha liikmesriigi pädevatele asutustele (kui see on erinev) ametlikult teatada.

4.   Kui juhikaart saab viga, tekib selle tõrge või see kaob või varastatakse, siis esitab juht seitsme kalendripäeva jooksul selle asendamise taotluse tavapärase elukoha liikmesriigi pädevatele asutustele. Kõnealused asutused väljastavad asenduskaardi viie tööpäeva jooksul pärast vastava üksikasjaliku taotluse laekumist.

5.   Lõikes 4 sätestatud tingimustel võib juht jätkata juhtimist ilma juhikaardita maksimaalselt 15 kalendripäeva või pikema aja vältel, kui see on vajalik sõiduki tagasijõudmiseks töökoha territooriumile, tingimusel et tal on võimalik tõestada juhikaardi esitamise või kasutamise võimatust sellel ajal.

Artikkel 25

Juhikaartide vastastikune tunnustamine ja vahetamine

1.   Liikmesriikide väljastatud juhikaarte tunnustatakse vastastikku.

2.   Kui liikmesriigi väljastatud kehtiva juhikaardi omanik on asunud tavapäraselt elama muus liikmesriigis, siis võib ta esitada taotluse oma kaardi vahetamiseks võrdväärse juhikaardi vastu. Kaarti vahetava liikmesriigi kohustus on kontrollida, kas esitatav kaart veel kehtib.

3.   Kaarti vahetav liikmesriik tagastab vana kaardi selle väljastanud liikmesriigi ametiasutusele ning annab teada tagastamise põhjused.

4.   Kui liikmesriik asendab või vahetab juhikaardi, siis registreeritakse kõnealuses liikmesriigis nimetatud asendamine või vahetamine ning mis tahes edasised asendamised või vahetamised.

Artikkel 26

Juhikaartide teabe elektrooniline vahetamine

1.   Tagamaks, et taotlejal ei ole juba kehtivad juhikaarti, millele on viidatud artikli 21 lõikes 4, peavad liikmesriigid riiklikke elektroonilisi registreid, mis sisaldavad järgmist teavet juhikaartide kohta, vähemalt nende haldusliku kehtivuse ajavahemikuga võrdväärse ajavahemiku vältel:

| — | juhi ees- ja perekonnanimi; |
| --- | --- |

—

juhi ees- ja perekonnanimi;

| — | juhi sünnikuupäev ja sünnikoht; |
| --- | --- |

—

juhi sünnikuupäev ja sünnikoht;

| — | kehtiva
  juhiloa number ja juhiloa väljastamise riik (vajaduse korral); [ME 86] |
| --- | --- |

—

kehtiva
  juhiloa number ja juhiloa väljastamise riik (vajaduse korral); [ME 86]

| — | juhiloa olek. |
| --- | --- |

—

juhiloa olek.

2.   Komisjon ja liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada elektrooniliste registrite omavaheline ühendus ja juurdepääsetavus kogu liidus
  , kasutades sõnumiedastussüsteemi TACHOnet või ühilduvat süsteemi
  . [ME 87]

3.   Juhikaardi väljastamisel, uuendamisel või asendamisel kontrollivad liikmesriigid elektrooniliste andmete vahetamise abil, et juhil ei ole juba muud kehtivat juhikaarti. Vahetatavad andmed on piiratud selle kontrolliks vajalike andmetega.

4.   Kontrolliametnikud võivad saada

  saavad
  juurdepääsu elektroonilisele registrile juhikaardi andmete kontrollimiseks. [ME 88]

5.   Komisjon võtab vastu rakendusaktid selliste ühiste menetluste ja tehniliste kirjelduste sätestamiseks, mis on vajalikud lõikes 2 viidatud omavahelise ühenduse loomiseks, sh vahetatavate andmete vorming, riiklike elektrooniliste registritega toimuva elektroonilise teabevahetuse tehnilised menetlused, juurdepääsu menetlused ja turbemehhanismid. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 40 lõikes 3 viidatud uurimismenetlusega.

Artikkel 27

Juhikaartide integreerimine juhilubadega

Juhikaarte väljastatakse kooskõlas käesoleva peatüki sätetega kuni 18. jaanuarini 2018. Alates 19. jaanuarist 2018 ühendatakse juhikaardid juhilubadega ning neid väljastatakse, uuendatakse, vahetatakse ja asendatakse kooskõlas direktiivi 2006/126/EÜ sätetega.

Komisjoni ülesanne on 24 kuu jooksul ... (19) koostada mõjuhinnang kõikide elukutseliste juhtide kasutatavate kaartide, eriti juhikaardi ja juhiloa ühendamise teostatavuse ja sellest saadava kasu kohta, et vähendada kaardipettusi. Komisjon kaalub eelkõige kõiki võimalikke tehnilisi lahendusi, kaartide ühilduvuse probleeme ja andmekaitseküsimusi. Komisjon edastab oma järeldused Euroopa Parlamendile 30 kuu jooksul alates ... (19). [ME 89]

VI   PEATÜKK

Seadme kasutamine

Artikkel 28

Sõidumeeriku nõuetekohane kasutamine

1.   Veoettevõtja, sõiduki omanik ja juhid tagavad sõidumeeriku ja juhikaardi korrakohase toimimise ning nõuetekohase kasutamise, kui juht peab sõitma IB lisas viidatud

  digitaalse
  sõidumeerikuga varustatud sõidukiga.
  Analoogsõidumeeriku kasutamisel tagavad veoettevõtja ja juhid analoogsõidumeeriku korrakohase toimimise ning salvestuslehe nõuetekohase kasutamise. [ME 90]

1a.
     
  Digitaalset sõidumeerikut ei seadistata nii, et see lülituks automaatselt teatavale näidule ümber, kui sõiduki mootor või süüde on välja lülitatud. Juht saab käsitsi valida sobiva kategooria, sõltuvalt oma tegevusest või puhkusest pärast mootori või süüte väljalülitamist. [ME 91]

2.   Salvestuslehele kantud andmete, sõidumeerikule või juhikaardile salvestatud andmete või IB lisas viidatud sõidumeerikust

  digitaalsest sõidudumeerikust
  väljatrükitud andmete võltsimine, varjamine, esitamise takistamine või hävitamine on keelatud. Keelatud on ka sõidumeeriku, salvestuslehe või juhikaardi mis tahes manipuleerimine, mille tulemus võiks olla andmete ja/või prinditud andmete võltsimine, esitamise takistamine või hävitamine. Ühtegi sellisel eesmärgil kasutatavat seadet ei tohi sõidukis olla.

3.   Sõidukitesse ei tohi paigaldada rohkem kui ühte sõidumeeriku komplekti, v.a artiklis 16 viidatud töö käigus katsetamise eesmärgil.

4.   Liikmesriigid keelavad selliste seadmete tootmise, levitamise, reklaamimise ja/või müügi, mis on ehitatud ja/või kavandatud sõidumeerikute manipuleerimiseks.

4a.
     
  Liikmesriigid teostavad järelevalvet ja võtavad vastutusele internetis üha sagenevate paigaldamisega seotud pettuse pakkumiste ning sõidumeerikute manipuleerimisseadmete paigaldamise pakkumiste eest. [ME 153]

Artikkel 29

Ettevõtte vastutus

| -1. | Veoettevõtja:










  1) | annab töölepingu alusel tema heaks töötavatele või tema käsutuses olevatele juhtidele vajalikku koolitust ja juhiseid sõidumeerikute korrektse toimimise kohta; |
| --- | --- | --- |

-1.

Veoettevõtja:

1)

annab töölepingu alusel tema heaks töötavatele või tema käsutuses olevatele juhtidele vajalikku koolitust ja juhiseid sõidumeerikute korrektse toimimise kohta;

| 2) | viib läbi regulaarseid kontrolle tagamaks, et töölepingu alusel töötavad või ettevõtte käsutuses olevad juhid kasutaksid sõidumeerikuid õigesti; |
| --- | --- |

2)

viib läbi regulaarseid kontrolle tagamaks, et töölepingu alusel töötavad või ettevõtte käsutuses olevad juhid kasutaksid sõidumeerikuid õigesti;

| 3) | ei anna ettevõttes töölepingu alusel töötavatele või ettevõtte käsutuses olevatele juhtidele otseseid või kaudseid ajendeid, mis soodustaksid sõidumeerikute väärkasutust. [ME 92] |
| --- | --- |

3)

ei anna ettevõttes töölepingu alusel töötavatele või ettevõtte käsutuses olevatele juhtidele otseseid või kaudseid ajendeid, mis soodustaksid sõidumeerikute väärkasutust. [ME 92]

| 1. | Veoettevõtja annab selliste sõidukite, millele on paigaldatud I lisas viidatud sõidumeerik

  analoogsõidumeerik
  , juhtidele piisava arvu salvestuslehti, pidades silmas lehtede isiklikku olemust, tööaja pikkust ning võimalikku kohustust asendada need lehed, mis on rikutud või mille on volitatud kontrolliametnik ära võtnud. Veoettevõtja annab juhtidele ainult tüübikinnituse saanud mudeli puhul ette nähtud salvestuslehed, mis sobivad kasutamiseks sõidukile paigaldatud sõidumeerikus.
  Kui sõidukile on paigaldatud IB lisas viidatud sõidumeerik

  digitaalne sõidumeerik
  , siis tagavad veoettevõtja ja juht, et võttes arvesse kasutusaja pikkust, on võimalik kontrolli korral teha korrektselt IB lisas viidatud taotluse kohast printimist. |
| --- | --- |

1.

Veoettevõtja annab selliste sõidukite, millele on paigaldatud I lisas viidatud sõidumeerik

  analoogsõidumeerik
  , juhtidele piisava arvu salvestuslehti, pidades silmas lehtede isiklikku olemust, tööaja pikkust ning võimalikku kohustust asendada need lehed, mis on rikutud või mille on volitatud kontrolliametnik ära võtnud. Veoettevõtja annab juhtidele ainult tüübikinnituse saanud mudeli puhul ette nähtud salvestuslehed, mis sobivad kasutamiseks sõidukile paigaldatud sõidumeerikus.

Kui sõidukile on paigaldatud IB lisas viidatud sõidumeerik

  digitaalne sõidumeerik
  , siis tagavad veoettevõtja ja juht, et võttes arvesse kasutusaja pikkust, on võimalik kontrolli korral teha korrektselt IB lisas viidatud taotluse kohast printimist.

| 2. | Veoettevõtja säilitab salvestuslehed ja väljatrükid – kui need on artikli 31 kohaselt olemas – kronoloogilises järjekorras ja loetaval kujul vähemalt aasta pärast nende kasutamist ning väljastab asjaomastele juhtidele nende taotluse korral koopiad. Lisaks sellele väljastab veoettevõtja asjaomastele juhtidele nende nõudmisel juhikaartidelt allalaaditud andmete koopiad ja koopiate paberkandjal väljatrükid. Salvestuslehed, väljatrükid ja allalaaditud andmed esitatakse või antakse üle mis tahes volitatud kontrolliametniku nõudmisel. |
| --- | --- |

2.

Veoettevõtja säilitab salvestuslehed ja väljatrükid – kui need on artikli 31 kohaselt olemas – kronoloogilises järjekorras ja loetaval kujul vähemalt aasta pärast nende kasutamist ning väljastab asjaomastele juhtidele nende taotluse korral koopiad. Lisaks sellele väljastab veoettevõtja asjaomastele juhtidele nende nõudmisel juhikaartidelt allalaaditud andmete koopiad ja koopiate paberkandjal väljatrükid. Salvestuslehed, väljatrükid ja allalaaditud andmed esitatakse või antakse üle mis tahes volitatud kontrolliametniku nõudmisel.

| 3. | Veoettevõtja vastutab käesoleva määruse rikkumiste eest, mille panevad toime ettevõtja autojuhid. Ilma et see piiraks liikmesriikide õigust

  või ettevõtja käsutuses olevad autojuhid
  .
  Liikmesriigid võivad
  pidada veoettevõtjat täielikult vastutavaks,
  kuid
  võivad liikmesriigid

  siiski
  arvesse võtta mis tahes tõendusmaterjali, mille kohaselt

  mis näitab, et veoettevõtjat
  ei saa veoettevõtjat põhjendatult toimunud rikkumise eest vastutavaks pidada.

  Kontrollivad asutused viivad vastavalt määruse (EÜ) nr 561/2006 artikli 10 lõikele 4 läbi regulaarseid kontrolle. [ME-d 94, 124 ja 133] |
| --- | --- |

3.

Veoettevõtja vastutab käesoleva määruse rikkumiste eest, mille panevad toime ettevõtja autojuhid. Ilma et see piiraks liikmesriikide õigust

  või ettevõtja käsutuses olevad autojuhid
  .
  Liikmesriigid võivad
  pidada veoettevõtjat täielikult vastutavaks,
  kuid
  võivad liikmesriigid

  siiski
  arvesse võtta mis tahes tõendusmaterjali, mille kohaselt

  mis näitab, et veoettevõtjat
  ei saa veoettevõtjat põhjendatult toimunud rikkumise eest vastutavaks pidada.

Artikkel 30

Juhikaartide ja salvestuslehtede kasutamine

1.   Juht kasutab salvestuslehte või juhikaarti iga päev, mil ta sõidukit juhib, ning alates hetkest, kui ta sõiduki üle võtab. Salvestuslehte või juhikaarti ei võeta välja enne ühe päeva tööaja lõppu, kui selle väljavõtmine ei ole muul viisil lubatud. Ühtki salvestuslehte või juhikaarti ei tohi kasutada pikema aja jooksul kui see, milleks see on ette nähtud.

2.   Juhid kaitsevad piisavalt salvestuslehti või juhikaarte ega kasuta määrdunud või rikutud salvestuslehti või juhikaarte.

3.   Kui juht ei viibi sõidukis ega saa seetõttu sõidukisse paigaldatud sõidumeerikut kasutada, tuleb lõike 5 punkti b alapunktides ii ja iii osutatud ajavahemikud,

| a) | kui sõiduk on varustatud I lisas viidatud sõidumeerikuga

  analoogsõidumeerikuga
  , kanda salvestuslehele käsitsi, automaatse registreerimise või muude vahendite abil loetavalt ja salvestuslehte määrimata, või |
| --- | --- |

a)

kui sõiduk on varustatud I lisas viidatud sõidumeerikuga

  analoogsõidumeerikuga
  , kanda salvestuslehele käsitsi, automaatse registreerimise või muude vahendite abil loetavalt ja salvestuslehte määrimata, või

| b) | kui sõiduk on varustatud IB lisas viidatud sõidumeerikuga

  digitaalse sõidumeerikuga
  , kanda juhikaardile sõidumeeriku manuaalse sisestusseadme abil. |
| --- | --- |

b)

kui sõiduk on varustatud IB lisas viidatud sõidumeerikuga

  digitaalse sõidumeerikuga
  , kanda juhikaardile sõidumeeriku manuaalse sisestusseadme abil.

Kontrollimisel peetakse ajavahemikke, mille kohta tegevust ei ole salvestatud, puhkuseks või pausiks. Juhid ei ole kohustatud salvestama igapäevaseid ja iganädalasi puhkeperioode, kui nad on sõidukist eemal viibinud.

  Liikmesriigid ei kehtesta juhtidele kohustust esitada vorm, millega tõendatakse nende tegevust ajal, mil nad ei viibi sõidukis
  . [ME 95]

4.   Kui IB lisa kohaselt sõidumeerikuga

  digitaalse sõidumeerikuga
  varustatud sõidukis viibib mitu juhti, siis tagab iga juht, et tema juhikaart sisestatakse sõidumeeriku õigesse avasse.

Kui IB lisa kohaselt sõidumeerikuga

  analoogsõidumeerikuga
  varustatud sõidukis viibib mitu juhti, siis muudavad juhid vajadust mööda salvestuslehti, et I lisa II jaotise punktides a, b ja c viidatud andmed kantaks tegelikult sõitva juhi salvestuslehele.

5.   Juht

| a) | tagab salvestuslehel registreeritud aja vastavuse sõiduki registreerimisriigi ametlikule ajale; |
| --- | --- |

a)

tagab salvestuslehel registreeritud aja vastavuse sõiduki registreerimisriigi ametlikule ajale;

| b) | kasutab lüliteid, mis võimaldavad registreerida eraldi ja eristatavalt järgmised ajavahemikud:






  i) | märgi

  all: juhtimisaeg; |
| --- | --- | --- |

b)

kasutab lüliteid, mis võimaldavad registreerida eraldi ja eristatavalt järgmised ajavahemikud:

i)

Image

| ii) | märgi

  all: „muu töö”, mis tähendab mis tahes tegevust peale juhtimise, nagu on määratletud direktiivi 2002/15/EÜ artikli 3 punktis a, ja samuti mis tahes tööd samale või muule tööandjale transpordisektoris või sellest väljaspool; |
| --- | --- |

ii)

Image

| iii) | märgi

  all: „valmisoleku aeg”, nagu on määratletud direktiivi 2002/15/EÜ artikli 3 punktis b; |
| --- | --- |

iii)

Image

| iv) | märgi

  all: puhkepausid. |
| --- | --- |

iv)

Image

6.   Iga juht kannab oma salvestuslehele järgmised andmed:

| a) | salvestuslehe kasutamist alustades oma perekonna- ja eesnime; |
| --- | --- |

a)

salvestuslehe kasutamist alustades oma perekonna- ja eesnime;

| b) | salvestuslehe kasutamise alguse ja lõpu kuupäeva ja koha; |
| --- | --- |

b)

salvestuslehe kasutamise alguse ja lõpu kuupäeva ja koha;

| c) | iga sõiduki registreerimisnumbri, millele juht on määratud tööle, nii salvestuslehele kantud esimese reisi alguses kui ka salvestuslehe kasutamise ajal, kui tuleb sõidukit vahetada; |
| --- | --- |

c)

iga sõiduki registreerimisnumbri, millele juht on määratud tööle, nii salvestuslehele kantud esimese reisi alguses kui ka salvestuslehe kasutamise ajal, kui tuleb sõidukit vahetada;

| d) | läbisõidumõõdiku näit:






  i) | salvestuslehele kantud esimese reisi alguses; |
| --- | --- | --- |

d)

läbisõidumõõdiku näit:

i)

salvestuslehele kantud esimese reisi alguses;

| ii) | salvestuslehele kantud viimase reisi lõpus; |
| --- | --- |

ii)

salvestuslehele kantud viimase reisi lõpus;

| iii) | kui tööpäeva jooksul tuleb sõidukit vahetada, siis esimese sõiduki näit, mida juht kasutama määrati, ja järgmise sõiduki näit; |
| --- | --- |

iii)

kui tööpäeva jooksul tuleb sõidukit vahetada, siis esimese sõiduki näit, mida juht kasutama määrati, ja järgmise sõiduki näit;

| e) | sõiduki mis tahes vahetamise aeg. |
| --- | --- |

e)

sõiduki mis tahes vahetamise aeg.

7.   Juht sisestab IB lisas viidatud salvestusseadmesse

  digitaalsesse sõidumeerikusse
  nende riikide tähised, kus igapäevast tööaega alustati ja kus see lõpetati. Liikmesriik võib siiski nõuda oma territooriumil vedudega tegelevate sõidukite juhtidelt riigi tähisele täpsemate geograafiliste andmete lisamist, kui liikmesriik on komisjoni neist enne 1. aprilli 1998 teavitanud. [ME 96]

Juhid ei pea seda teavet sisestama, kui sõidumeerik salvestab asukohaandmeid automaatselt kooskõlas artikliga 4.

Artikkel 31

Kahjustatud juhikaardid või salvestuslehed

1.   Kui salvestusleht või juhikaart kahjustub, siis hoiavad juhid kahjustatud lehte või juhikaarti koos selle asendamiseks esitatud dokumendiga.

2.   Kui juhikaart kahjustub, tekib selle tõrge või see kaob või varastatakse, siis juht

| a) | prindib oma teekonna alguses andmed tema juhitud sõiduki kohta ja kannab väljatrükile






  i) | andmed, mis võimaldavad juhi kindlakstegemist (nimi, juhikaardi või juhiloa number), ning oma allkirja; |
| --- | --- | --- |

a)

prindib oma teekonna alguses andmed tema juhitud sõiduki kohta ja kannab väljatrükile

i)

andmed, mis võimaldavad juhi kindlakstegemist (nimi, juhikaardi või juhiloa number), ning oma allkirja;

| ii) | artikli 30 lõike 5 punkti b alapunktides ii, iii ja iv nimetatud ajavahemikud; |
| --- | --- |

ii)

artikli 30 lõike 5 punkti b alapunktides ii, iii ja iv nimetatud ajavahemikud;

| b) | prindib oma teekonna lõpul välja andmed sõidumeeriku salvestatud ajavahemike kohta, märgib üles sõidumeeriku mittesalvestatud ajavahemikud, mil ta väljatrüki koostamisest alates tegi teisi töid, oli valmisolekuseisundis või võttis puhkeaja, ning kannab sellele dokumendile andmed, mis võimaldavad juhi kindlakstegemist (nimi, juhikaardi või juhiloa number), samuti oma allkirja. |
| --- | --- |

b)

prindib oma teekonna lõpul välja andmed sõidumeeriku salvestatud ajavahemike kohta, märgib üles sõidumeeriku mittesalvestatud ajavahemikud, mil ta väljatrüki koostamisest alates tegi teisi töid, oli valmisolekuseisundis või võttis puhkeaja, ning kannab sellele dokumendile andmed, mis võimaldavad juhi kindlakstegemist (nimi, juhikaardi või juhiloa number), samuti oma allkirja.

Artikkel 32

Juhi kaasaskantavad dokumendid

1.   Kui juht juhib sõidukit, mis on varustatud I lisas osutatud sõidumeerikuga

  analoogsõidumeerikuga
  , on ta suuteline kontrolliametnikule viimase nõudmisel igal ajal esitama

| i) | jooksva päeva salvestuslehed ja juhi poolt eelnenud 28 päeval kasutatud salvestuslehed; |
| --- | --- |

i)

jooksva päeva salvestuslehed ja juhi poolt eelnenud 28 päeval kasutatud salvestuslehed;

| ii) | juhikaardi, kui tal on see olemas ja |
| --- | --- |

ii)

juhikaardi, kui tal on see olemas ja

| iii) | kõik jooksva päeva ja eelnenud 28 päeva jooksul koostatud käsikirjalised kanded ning väljatrükid, mis on ette nähtud käesoleva määrusega ja määrusega (EÜ) nr 561/2006. |
| --- | --- |

iii)

kõik jooksva päeva ja eelnenud 28 päeva jooksul koostatud käsikirjalised kanded ning väljatrükid, mis on ette nähtud käesoleva määrusega ja määrusega (EÜ) nr 561/2006.

2.   Kui juht juhib sõidukit, mis on varustatud IB lisas osutatud sõidumeerikuga

  digitaalse sõidumeerikuga
  , on ta suuteline kontrolliametnikule tema nõudmisel igal ajal esitama:

| i) | oma juhikaardi; |
| --- | --- |

i)

oma juhikaardi;

| ii) | kõik jooksva päeva ja eelnenud 28 päeva jooksul koostatud käsikirjalised kanded ja väljatrükid, mis on ette nähtud käesoleva määrusega ja määrusega (EÜ) nr 561/2006; |
| --- | --- |

ii)

kõik jooksva päeva ja eelnenud 28 päeva jooksul koostatud käsikirjalised kanded ja väljatrükid, mis on ette nähtud käesoleva määrusega ja määrusega (EÜ) nr 561/2006;

| iii) | salvestuslehed punktis ii osutatud ajavahemiku kohta, kui ta on selle ajavahemiku jooksul juhtinud sõidukit, mis on varustatud I lisas osutatud sõidumeerikuga

  analoogsõidumeerikuga
  . |
| --- | --- |

iii)

salvestuslehed punktis ii osutatud ajavahemiku kohta, kui ta on selle ajavahemiku jooksul juhtinud sõidukit, mis on varustatud I lisas osutatud sõidumeerikuga

  analoogsõidumeerikuga
  .

3.   Volitatud

  Sertifitseeritud
  kontrolliametnik võib määruse (EÜ) nr 561/2006 täitmist kontrollida, analüüsides salvestuslehti, kuvades ekraanile
  , printides
  või printides

  alla laadides
  sõidumeerikus või juhikaardil salvestatud andmeid või
  analüüsides
  muul moel iga teist tõendussuutlikku dokumenti, mis tõendab mittevastavust mõne sättega, näiteks käesoleva määruse artikli 24 lõike 2 ja artikli 33 lõike 2 sätetega. [ME 97]

3a.
     
  Komisjon viib läbi uuringu kõikide liikmesriikide jõustamissüsteemide kohta 18 kuu jooksul esimese kontrolliametniku tunnistuse väljastamisest, et tuvastada, kui palju on igas liikmesriigis sertifitseeritud ametnikke.

Seejärel esitavad liikmesriigid komisjonile igal aastal aruande, kus täpsustatakse ametnike saadud koolitusi ning tegutsevate kontrolliametnike arvu, kes on saanud Euroopa kontrollitunnistuse. [ME 98]

Artikkel 33

Menetlused seadmete tõrke korral

1.   Sõidumeeriku rikke või tõrgete korral laseb veoettevõtja selle tunnustatud paigaldajal või töökojal parandada niipea, kui asjaolud võimaldavad.

Kui sõidukil ei ole võimalik tagasi pöörduda töökoha territooriumile ühe nädala jooksul alates rikke või tõrgetega töötamise ilmnemisest, tehakse remont teel.

Artikli 37 alusel võetud liikmesriikide meetmetega võib pädevatele asutustele anda volitused

  meetmed sisaldavad pädevate asutuste volitusi
  keelata sõiduki kasutamine, kui rikked või tõrked ei ole parandatud eespool esitatud käesoleva artikli esimese ja teise lõigu kohaselt. [ME 99]

Selleks kontrollib komisjon, kas oma riigi ja välismaiseid sõidukeid koheldakse võrdselt, et ennetada ebavõrdset kohtlemist. [ME 100]

2.   Kui sõidumeerik ei ole töökorras või on tekkinud selle tõrked, siis märgivad juhid juhi tuvastamist võimaldavad andmed (nimi, juhikaardi või juhiloa number) koos allkirjaga ja teabega nende eri ajavahemike kohta, mida sõidumeerik enam korrakohaselt ei salvesta ega prindi

| a) | salvestuslehele või lehtedele või |
| --- | --- |

a)

salvestuslehele või lehtedele või

| b) | salvestuslehele kinnitatavale või juhikaardiga koos hoitavale ajutisele lehele. |
| --- | --- |

b)

salvestuslehele kinnitatavale või juhikaardiga koos hoitavale ajutisele lehele.

VII   PEATÜKK

Andmekaitse, Jõustamine ja sanktsioonid [ME 101]

Artikkel 34

Isikuandmete kaitse

1.   Liikmesriigid tagavad, et käesoleva määruse kontekstis töödeldakse isikuandmeid kooskõlas direktiividega 95/46/EÜ ja 2002/58/EÜ ning direktiivi 95/46/EÜ artiklis 28 viidatud sõltumatu riigiasutuse järelevalve all.

2.   Liikmesriigid tagavad eelkõige selle, et isikuandmeid kaitstakse seoses

| — | asukohaandmete salvestamiseks ülemaailmse satelliitnavigatsioonisüsteemi kasutamisega, nagu on viidatud artiklis 4; |
| --- | --- |

—

asukohaandmete salvestamiseks ülemaailmse satelliitnavigatsioonisüsteemi kasutamisega, nagu on viidatud artiklis 4;

| — | kontrollimiseks kaugside kasutamisega, nagu on viidatud artiklis 5; |
| --- | --- |

—

kontrollimiseks kaugside kasutamisega, nagu on viidatud artiklis 5;

| — | ühtlustatud liidesega sõidumeerikute kasutamisega, nagu on viidatud artiklis 6; |
| --- | --- |

—

ühtlustatud liidesega sõidumeerikute kasutamisega, nagu on viidatud artiklis 6;

| — | juhikaartide andmete elektroonilise vahetamisega, nagu on viidatud artiklis 26; |
| --- | --- |

—

juhikaartide andmete elektroonilise vahetamisega, nagu on viidatud artiklis 26;

| — | eoettevõtjatepoolse registripidamisega, nagu on viidatud artiklis 29. |
| --- | --- |

—

eoettevõtjatepoolse registripidamisega, nagu on viidatud artiklis 29.

3.   IB lisas viidatud sõidumeerikud projekteeritakse isikuandmete kaitset tagaval viisil. Töödeldakse ainult töötlemiseks selgelt vajalikke andmeid.

4.   Sõidukite omanikud ja/või veoettevõtjad järgivad vajaduse korral asjakohaseid isikuandmete kaitse sätteid.
  [ME 102]

Artikkel 34a

Kontrolliametnikud

1.
     
  Et käesolevast määrusest tulenevaid kohustusi täita ja tõhusalt sellele vastavust kontrollida, peab kõigil tunnustatud kontrolliametnikel olema piisav standardvarustus ning asjakohane õigusjõud. Selleks on tunnustatud kontrolliametnikel eelkõige:

| a) | kontrollikaardid, millega on võimalik juurde pääseda sõidumeerikus ja sõidumeerikukaartidel, sealhulgas töökojakaartidel registreeritud teabele; |
| --- | --- |

a)

kontrollikaardid, millega on võimalik juurde pääseda sõidumeerikus ja sõidumeerikukaartidel, sealhulgas töökojakaartidel registreeritud teabele;

| b) | asjakohased ühtlustatud ja standarditud vahendid ja tüübikinnitusega tarkvara, et laadida alla sõiduki seadme ja sõidumeerikukaartide andmeid ning kiiresti analüüsida selliseid andmefaile ja digitaalse sõidumeeriku väljatrükke koos analoogsõidumeeriku lehtede või tabelitega. |
| --- | --- |

b)

asjakohased ühtlustatud ja standarditud vahendid ja tüübikinnitusega tarkvara, et laadida alla sõiduki seadme ja sõidumeerikukaartide andmeid ning kiiresti analüüsida selliseid andmefaile ja digitaalse sõidumeeriku väljatrükke koos analoogsõidumeeriku lehtede või tabelitega.

2.
     
  Kui tunnustatud kontrolliametnikud leiavad kontrolli käigus piisavalt tõendeid põhjendatud pettusekahtluse kohta, siis on neil õigus suunata sõiduk pädevasse töökotta edasiste katsete läbiviimiseks, eelkõige selleks, et kontrollida:

| a) | kas sõidumeerik on töökorras; |
| --- | --- |

a)

kas sõidumeerik on töökorras;

| b) | kas sõidumeerik registreerib ja salvestab andmeid õigesti; ja |
| --- | --- |

b)

kas sõidumeerik registreerib ja salvestab andmeid õigesti; ja

| c) | kas kalibreerimisparameetrid on korrektsed. |
| --- | --- |

c)

kas kalibreerimisparameetrid on korrektsed.

3.
     
  Tunnustatud kontrolliametnikel on volitus anda pädevatele töökodadele korraldus lõikes 2 viidatud katse ja manipulatsiooniseadmete olemasolu kontrollimise erikatsete läbiviimiseks. Kui avastatakse manipulatsiooniseadmed, siis võib need koos seadme või selle osade ja juhikaardiga sõidukist eemaldada ning kasutada neid tõendusmaterjalina kooskõlas riiklike menetluseeskirjadega, mida kohaldatakse sellise tõendusmaterjali käitlemisel.

4.
     
  Tunnustatud kontrolliametnikud kasutavad veoettevõtja ruumide kontrollimise käigus võimalust ettevõtja valduses olevaid sõidumeerikuid ja juhikaarte kontrollida.

5.
     
  Komisjonile antakse kooskõlas artikliga 39 volitus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesoleva artikli lõikes 1 viidatud seadmete tehniliste ja funktsionaalsete kirjelduste väljatöötamiseks. [ME 103]

Artikkel 35

Kontrolliametnike koolitus

1.   Liikmesriigid tagavad, et kontrolliametnikud on nõuetekohaselt koolitatud, et salvestatud andmeid analüüsida ja sõidumeerikuid kontrollida.

2.   Liikmesriigid teavitavad komisjoni oma kontrolliametnike koolitusvajadustest hiljemalt ... (20).

2a.
     
  Komisjon võtab hiljemalt ... (21) vastu otsused kontrolliametnike ühise koolitussüsteemi kehtestamiseks. [ME 104]

3.   Komisjon võtab vastu otsused

  metoodika
  kontrolliametnike esma- ja jätkukoolituse kohta, sh kontrolliobjektide valimise ning manipuleerimisseadmete ja pettuste tuvastamise tehnikate kohta.
  See metoodika põhineb käesoleva määruse ning määruse (EÜ) nr 561/2006 ühise tõlgendamise suunistel, mille eesmärk on tagada sõidumeeriku salvestatud andmete ühtne analüüsimine kõigis liikmesriikides.
  Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 40 lõikes 2

  lõikes 3
  viidatud nõuandemenetlusega

  kontrollimenetlusega
  . [ME 105]

3a.
     
  Kontrolliametnikud sooritavad hiljemalt ... (22) eksami Euroopa kontrollitunnistuse saamiseks. See ühtlustatud tunnistus tõendab, et neil on asjakohased oskused käesolevas määruses, eriti artiklis 34a sätestatud kontrolliülesannete tõhusaks täitmiseks. [ME 106]

3b.
     
  Komisjon võtab vastu otsused käesoleva artikli lõikes 3a viidatud eksami nõuete ja sisu kohta. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 40 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega. [ME 107]

3c.
     
  Komisjon esitab iga kahe aasta järel Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande igas liikmesriigis koolitustel osalevate ja Euroopa kontrollitunnistuse saanud kontrolliametnike arvu kohta. [ME 108]

Artikkel 35a

Väga tõsised rikkumised

Järgnevaid käesolevas määruses sätestatud kohustuste rikkumisi käsitletakse nende erilise tõsiduse ja võimalike tagajärgede tõttu liiklusohutusele liikmesriikide õigusaktides eriti raskete rikkumistena:

| 1. | Sõidumeerikute paigaldamisega seotud kohustused: tüübikinnituseta sõidumeeriku paigaldamine ja kasutamine; |
| --- | --- |

1.

Sõidumeerikute paigaldamisega seotud kohustused: tüübikinnituseta sõidumeeriku paigaldamine ja kasutamine;

| 2. | Sõidumeerikute, juhikaartide või salvestuslehtedega seotud kohustused:










  a) | artiklis 18 viidatud kontrollinõuetele mittevastava sõidumeeriku kasutamine; |
| --- | --- | --- |

2.

Sõidumeerikute, juhikaartide või salvestuslehtedega seotud kohustused:

a)

artiklis 18 viidatud kontrollinõuetele mittevastava sõidumeeriku kasutamine;

| b) | sellise sõidumeeriku kasutamine, mida ei ole nõuetekohaselt kontrollitud, kalibreeritud või plommitud; |
| --- | --- |

b)

sellise sõidumeeriku kasutamine, mida ei ole nõuetekohaselt kontrollitud, kalibreeritud või plommitud;

| c) | kehtetu juhikaardi kasutamine; |
| --- | --- |

c)

kehtetu juhikaardi kasutamine;

| d) | veoettevõtja ei pea arvet lehtede, väljatrükkide ja allalaetud andmete kohta; |
| --- | --- |

d)

veoettevõtja ei pea arvet lehtede, väljatrükkide ja allalaetud andmete kohta;

| e) | juhil on rohkem kui üks kehtiv juhikaart; |
| --- | --- |

e)

juhil on rohkem kui üks kehtiv juhikaart;

| f) | sellise juhikaardi kasutamine, mis ei ole juhi enda kehtiv kaart; |
| --- | --- |

f)

sellise juhikaardi kasutamine, mis ei ole juhi enda kehtiv kaart;

| g) | vigase või aegunud juhikaardi kasutamine; |
| --- | --- |

g)

vigase või aegunud juhikaardi kasutamine;

| h) | kui registreeritud ja salvestatud andmed ei ole kättesaadavad vähemalt 365 päeva; |
| --- | --- |

h)

kui registreeritud ja salvestatud andmed ei ole kättesaadavad vähemalt 365 päeva;

| i) | määrdunud või kahjustatud lehtede või kaartide kasutamine ja loetamatud andmed; |
| --- | --- |

i)

määrdunud või kahjustatud lehtede või kaartide kasutamine ja loetamatud andmed;

| j) | salvestuslehe/juhikaardi ebaõige kasutamine; |
| --- | --- |

j)

salvestuslehe/juhikaardi ebaõige kasutamine;

| k) | kui salvestuslehte või juhikaarti kasutatakse pikema aja jooksul kui ette nähtud ja kui andmed on kadunud; |
| --- | --- |

k)

kui salvestuslehte või juhikaarti kasutatakse pikema aja jooksul kui ette nähtud ja kui andmed on kadunud;

| l) | nõutava käsitsi sisestamise mittekasutamine; |
| --- | --- |

l)

nõutava käsitsi sisestamise mittekasutamine;

| m) | lehe või juhikaardi kasutamine vales avas (mitme juhi puhul). |
| --- | --- |

m)

lehe või juhikaardi kasutamine vales avas (mitme juhi puhul).

| 3. | Seoses teabe sisestamise kohustusega: kui salvestuslehelt on puudu ees- ja perekonnanimi. |
| --- | --- |

3.

Seoses teabe sisestamise kohustusega: kui salvestuslehelt on puudu ees- ja perekonnanimi.

| 4. | Seoses teabe esitamise kohustusega:










  a) | kontrollist keeldumine; |
| --- | --- | --- |

4.

Seoses teabe esitamise kohustusega:

a)

kontrollist keeldumine;

| b) | põhjendamatu andmete puudumine vastava päeva kohta; |
| --- | --- |

b)

põhjendamatu andmete puudumine vastava päeva kohta;

| c) | põhjendamatu andmete puudumine eelnenud 28 päeva kohta; |
| --- | --- |

c)

põhjendamatu andmete puudumine eelnenud 28 päeva kohta;

| d) | põhjendamatu juhikaardi andmete puudumine, kui juhil on kaart; |
| --- | --- |

d)

põhjendamatu juhikaardi andmete puudumine, kui juhil on kaart;

| e) | põhjendamatu käsitsi sisestatud andmete ja teostatud väljatrükkide puudumine käesoleval nädalal ja eelnenud 28 päeva jooksul; |
| --- | --- |

e)

põhjendamatu käsitsi sisestatud andmete ja teostatud väljatrükkide puudumine käesoleval nädalal ja eelnenud 28 päeva jooksul;

| f) | juhikaardi mitteesitamine; |
| --- | --- |

f)

juhikaardi mitteesitamine;

| g) | suutmatus esitada käesoleva nädala ja eelnenud 28 päeva jooksul tehtud väljatrükke. |
| --- | --- |

g)

suutmatus esitada käesoleva nädala ja eelnenud 28 päeva jooksul tehtud väljatrükke.

| 5. | Rike:



  Sõidumeerikut ei ole parandanud tunnustatud paigaldaja või töökoda. |
| --- | --- |

5.

Rike:

| 6. | Käsitsi sisestamine väljatrükkidel:










  a) | juht ei märgi kogu teavet perioodi kohta, mida ei registreeritud, kui sõidumeerik ei olnud kasutuskõlblik või oli rikkis; |
| --- | --- | --- |

6.

Käsitsi sisestamine väljatrükkidel:

a)

juht ei märgi kogu teavet perioodi kohta, mida ei registreeritud, kui sõidumeerik ei olnud kasutuskõlblik või oli rikkis;

| b) | ajutiselt lehelt puudub juhikaardi number ja/või nimi ja/või juhiloa number; |
| --- | --- |

b)

ajutiselt lehelt puudub juhikaardi number ja/või nimi ja/või juhiloa number;

| c) | juhikaardi kaotus või vargus, mille kohta ei ole esitatud ametlikku avaldust selle liikmesriigi pädevale asutusele, kus kaotus või vargus aset leidis. |
| --- | --- |

c)

juhikaardi kaotus või vargus, mille kohta ei ole esitatud ametlikku avaldust selle liikmesriigi pädevale asutusele, kus kaotus või vargus aset leidis.

| 7. | Pettuste osas:










  a) | salvestuslehele kantud andmete, sõidumeerikule või juhikaardile salvestatud andmete või sõidumeerikust väljatrükitud andmete võltsimine, varjamine või hävitamine; |
| --- | --- | --- |

7.

Pettuste osas:

a)

salvestuslehele kantud andmete, sõidumeerikule või juhikaardile salvestatud andmete või sõidumeerikust väljatrükitud andmete võltsimine, varjamine või hävitamine;

| b) | sõidumeeriku, salvestuslehe, juhikaardi või ettevõtja kaardi manipulatsioon, mille tulemusel võltsitakse andmete ja/või väljatrüki teavet; |
| --- | --- |

b)

sõidumeeriku, salvestuslehe, juhikaardi või ettevõtja kaardi manipulatsioon, mille tulemusel võltsitakse andmete ja/või väljatrüki teavet;

| c) | sõidukis on manipulatsiooniseade, mida võidakse kasutada andmete ja/või väljatrüki teabe võltsimiseks. [ME 109] |
| --- | --- |

c)

sõidukis on manipulatsiooniseade, mida võidakse kasutada andmete ja/või väljatrüki teabe võltsimiseks. [ME 109]

Artikkel 36

Vastastikune abi

Liikmesriigid abistavad üksteist käesoleva määruse kohaldamisel ja selle järgimise kontrollimisel.

Kõnealuse vastastikuse abistamise raames saadavad liikmesriikide pädevad asutused eelkõige üksteisele kogu kättesaadava teabe käesoleva määruse selliste rikkumiste kohta, mis on seotud paigaldajate ja töökodadega,
  erinevate manipuleerimisviiside kohta
  ning kõnealustele rikkumistele kohaldatavate mis tahes karistuste kohta. [ME 110]

Artikkel 36a

Abitelefon

Komisjon seab sisse kodulehe ja kogu Euroopa Liitu hõlmava abitelefoninumbri, millele saavad tasuta ja anonüümselt helistada juhid ja kõik teised asjaomased sidusrühmad, kes soovivad teavitada pettusest, mis kuulub käesoleva määruse reguleerimisala piiresse. [ME 111]

Artikkel 37

Karistused

1.   Liikmesriigid kehtestavad käesoleva määruse sätete rikkumiste eest karistamise eeskirjad ja võtavad kõik vajalikud meetmed nende rakendamise tagamiseks. Nimetatud karitused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed, hoiatavad ja mittediskrimineerivad. Määruse sätteid rikkunud töökoja korral võib see hõlmata kinnituse ja töökojakaardi tühistamist.

2.   Käesoleva määruse rikkumistele ei kohaldata rohkem kui ühte karistust või menetlust.

3.   Karistused, mille liikmesriigid direktiivis 2009/5/EÜ

  käesoleva määruse artiklis 35a
  sätestatud väga tõsiste rikkumiste eest kehtestavad, on liikmesriigis autoveo õigusaktide rikkumise eest määratavad kõrgeima kategooria sanktsioonid. [ME 112]

4.   Liikmesriigid teavitavad komisjoni kõnealustest meetmetest ning karistuste eeskirjadest hiljemalt ... (23). Nad teavitavad komisjoni kõnealuste meetmete mis tahes edasistest muudatustest.

VIII   PEATÜKK

Lõppsätted

Artikkel 38

Tehnilise arenguga kohanemine

Komisjonile antakse kooskõlas artikliga 39 volitus võtta vastu delegeeritud õigusakte I, IB ja II lisa kohandamiseks tehnilise arenguga.

Komisjon võtab artiklites 4, 5 ja 6 osutatud üksikasjalikud tehnilised kirjeldused vastu hiljemalt ... (24). Komisjon võib selle tähtaja pikendamiseks võtta vastu delegeeritud õigusakte kooskõlas artikliga 39, kui ta selle tähtaja lõpus tõendab, et sobivad, ettenähtud kirjeldusele vastavad sõidumeerikud veel puuduvad. [ME 125]

Artikkel 39

Delegeerimine

1.   Delegeeritud õigusaktide vastuvõtmise volitus antakse komisjonile üle käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2.   Artiklites
  3g,
  4, 5, 6 ja 38

  34a
  osutatud volitus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse üle määramata ajaks

  komisjonile viieks aastaks
  alates [käesoleva määruse jõustumise kuupäev]

  ... (25). Komisjon koostab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne kõnealuse viieaastase ajavahemiku lõppu. Delegeeritud volitusi uuendatakse vaikimisi samadeks ajavahemikeks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab uuendamisele vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppu. [ME 113]

3.   Euroopa Parlament või nõukogu võib artiklites 4, 5, 6 ja 38

  artiklites 3g, 4, 5, 6 ja 34a
  viidatud volituste delegeerimise igal ajal tühistada. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse kõnealuses otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses kindlaks määratud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. [ME 114]

4.   Komisjon annab delegeeritud õigusakti vastuvõtmise korral sellest Euroopa Parlamendile ja nõukogule teada samal ajal.

5.   Artiklite 4, 5, 6 ja 38

  3g, 4, 5, 6 ja 34a
  alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub ainult juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole esitanud vastuväidet kahe kuu jooksul alates kõnealusest õigusaktist teatamisest Euroopa Parlamendile ja nõukogule või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on mõlemad enne kõnealuse ajavahemiku möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväiteid. Kõnealust ajavahemikku pikendatakse Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel kahe kuu võrra. [ME 115]

Artikkel 40

Komitee

1.   Komisjoni abistab komitee. Kõnealune komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

2.   Kõnealusele lõikele viitamise korral kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 4.

Kui komisjoni arvamust tuleb küsida kirjaliku menetluse teel, siis peatatakse kõnealune menetlus ilma tulemuseta, kui arvamuse esitamise tähtaja jooksul teeb komitee eesistuja vastavasisulise otsuse või komitee liikmete lihthääleenamus seda nõuab.

3.   Kõnealusele lõikele viitamise korral kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

Kui komisjoni arvamust tuleb küsida kirjaliku menetluse teel, siis peatatakse kõnealune menetlus ilma tulemuseta, kui arvamuse esitamise tähtaja jooksul teeb komitee eesistuja vastavasisulise otsuse või komitee liikmete lihthääleenamus seda nõuab.

Artikkel 41

Sõidumeerikufoorum

1.   Sõidumeerikufoorum luuakse eesmärgiga toetada sõidumeerikute tehnilisi küsimusi käsitlevat arutelu liikmesriikide ekspertide ja selliste kolmandate riikide ekspertide vahel, kus kasutatakse sõidumeerikuid vastavalt rahvusvahelisel autoveol töötava sõiduki meeskonna tööalasele Euroopa kokkuleppele.

2.   Liikmesriigid nimetavad sõidumeerikufoorumi jaoks oma eksperdi.

3.   Sõidumeerikufoorum on avatud osalemiseks rahvusvahelisel autoveol töötava sõiduki meeskonna tööalase Euroopa kokkuleppe huvitatud lepinguosalistele, kes pärinevad väljaspool ELi asuvatest riikidest.

4.   Sõidumeerikufoorumisse kutsutakse osalema ka sidusrühmad, sõidukitootjate esindajad, sõidumeerikute tootjad ja sotsiaalpartnerid.

5.   Sõidumeerikufoorum võtab vastu oma töökorra.

6.   Sõidumeerikufoorum kohtub vähemalt korra aastas.

Artikkel 42

Riiklikest meetmetest teavitamine

Liikmesriigid teavitavad komisjoni õigusaktide, eeskirjade ja haldussätete tekstist, mille nad võtavad vastu käesoleva määruse kohaldamisalas, hiljemalt 30 päeva jooksul pärast nende vastuvõtmise kuupäeva ja esimest korda ... (26).

| 2) | I lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | I peatükis – Mõisted – kustutatakse punkt b. |
| --- | --- | --- |

2)

I lisa muudetakse järgmiselt:

a)

I peatükis – Mõisted – kustutatakse punkt b.

| b) | III peatüki punkti c alapunkti 4.1 asendatakse tekst „määruse artikli 15 lõike 3 teise taande punktides b, c ja d” tekstiga „määruse artikli 30 lõike 5 teise taande punktides b, c ja d”. |
| --- | --- |

b)

III peatüki punkti c alapunkti 4.1 asendatakse tekst „määruse artikli 15 lõike 3 teise taande punktides b, c ja d” tekstiga „määruse artikli 30 lõike 5 teise taande punktides b, c ja d”.

| c) | III peatüki punkti c alapunktis 4.2 asendatakse tekst „määruse artiklis 15” tekstiga „määruse artiklis 30”. |
| --- | --- |

c)

III peatüki punkti c alapunktis 4.2 asendatakse tekst „määruse artiklis 15” tekstiga „määruse artiklis 30”.

| d) | IV peatüki punkti a alapunkti 1 kolmandas lõigus asendatakse tekst „määruse artiklis 15 lõikes 5” tekstiga „määruse artikli 30 lõikes 6”. |
| --- | --- |

d)

IV peatüki punkti a alapunkti 1 kolmandas lõigus asendatakse tekst „määruse artiklis 15 lõikes 5” tekstiga „määruse artikli 30 lõikes 6”.

| 3) | IB lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | I peatükis – Mõisted – kustutatakse punktid l, o, t, y, ee, kk, oo ja qq. |
| --- | --- | --- |

3)

IB lisa muudetakse järgmiselt:

a)

I peatükis – Mõisted – kustutatakse punktid l, o, t, y, ee, kk, oo ja qq.

| b) | VI peatükki muudetakse järgmiselt:






  i) | Esimeses lõigus asendatakse tekst „määruse (EMÜ) nr 3821/85 artikli 12 lõikes 5, viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2135/98” tekstiga „määruse (EMÜ) nr 3821/85 artikli 24 lõikes 5”. |
| --- | --- | --- |

b)

VI peatükki muudetakse järgmiselt:

i)

Esimeses lõigus asendatakse tekst „määruse (EMÜ) nr 3821/85 artikli 12 lõikes 5, viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2135/98” tekstiga „määruse (EMÜ) nr 3821/85 artikli 24 lõikes 5”.

| ii) | Jaotis 1 „Paigaldajate ja töökodade kinnitamine” kustutatakse. |
| --- | --- |

ii)

Jaotis 1 „Paigaldajate ja töökodade kinnitamine” kustutatakse.

| c) | VIII peatüki punktis 271 asendatakse tekst „käesoleva määruse artiklile 5” tekstiga „käesoleva määruse artiklile 8”. |
| --- | --- |

c)

VIII peatüki punktis 271 asendatakse tekst „käesoleva määruse artiklile 5” tekstiga „käesoleva määruse artiklile 8”.

Artikkel 2

Määrust (EÜ) nr 561/2006 muudetakse järgmiselt:

| -1) | Artikli 2 lõike 1 punkti a muudetakse järgmiselt:










  "a) | kaubaveoks kasutatavate sõidukitega, mille lubatud täismass koos haagise või poolhaagisega ületab 2,8 tonni, või". [ME 134] |
| --- | --- | --- |

-1)

Artikli 2 lõike 1 punkti a muudetakse järgmiselt:

"a)

kaubaveoks kasutatavate sõidukitega, mille lubatud täismass koos haagise või poolhaagisega ületab 2,8 tonni, või". [ME 134]

| -1a) | Artiklisse 3 lisatakse järgmine punkt:










  „aa) | sõidukite või sõidukite kombinatsioonidega, mida kasutatakse selliste materjalide, seadmete või masinate veoks, mida juht vajab seoses oma tööga, ning mida kasutatakse ettevõtte asukohast 100 km raadiuses, tingimusel, et sõiduki juhtimine ei ole juhi põhitegevus;” [ME-d 126 ja 135] |
| --- | --- | --- |

-1a)

Artiklisse 3 lisatakse järgmine punkt:

„aa)

sõidukite või sõidukite kombinatsioonidega, mida kasutatakse selliste materjalide, seadmete või masinate veoks, mida juht vajab seoses oma tööga, ning mida kasutatakse ettevõtte asukohast 100 km raadiuses, tingimusel, et sõiduki juhtimine ei ole juhi põhitegevus;” [ME-d 126 ja 135]

| -1b) | Artiklisse 7 lisatakse järgmine lõik:



  „Erandina esimesest ja kolmandast lõigust teeb reisijateveoga hõivatud juht pärast nelja ja poole tunnist sõiduperioodi teeb juht vähemalt 45 minuti pikkuse vaheaja. Selle vaheaja võib asendada mitme vähemalt 15 minuti pikkuse vaheajaga.” [ME 127] |
| --- | --- |

-1b)

Artiklisse 7 lisatakse järgmine lõik:

| -1c) | Artikli 8 lõige 6a asendatakse järgmisega:




  „6a.
     
  Erandina lõikest 6 võib Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määruses (EÜ) nr 1073/2009 (rahvusvahelisele bussiteenuste turule juurdepääsu käsitlevate ühiseeskirjade kohta) määratletud sõitjate vedu tegev juht lükata iganädalase (27) puhkeperioodi edasi kuni 12 järjestikuseks 24tunniseks ajavahemikuks alates eelmisest regulaarsest iganädalasest puhkeperioodist, tingimusel et:










  a) | pärast erandi kasutamist võtab juht regulaarse iganädalase puhkeperioodi; |
| --- | --- | --- |

-1c)

Artikli 8 lõige 6a asendatakse järgmisega:

„6a.
     
  Erandina lõikest 6 võib Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määruses (EÜ) nr 1073/2009 (rahvusvahelisele bussiteenuste turule juurdepääsu käsitlevate ühiseeskirjade kohta) määratletud sõitjate vedu tegev juht lükata iganädalase (27) puhkeperioodi edasi kuni 12 järjestikuseks 24tunniseks ajavahemikuks alates eelmisest regulaarsest iganädalasest puhkeperioodist, tingimusel et:

a)

pärast erandi kasutamist võtab juht regulaarse iganädalase puhkeperioodi;

| b) | nelja nädala jooksul võetud iganädalane puhkeperiood on kokku 140 tundi. [ME 128] |
| --- | --- |

b)

nelja nädala jooksul võetud iganädalane puhkeperiood on kokku 140 tundi. [ME 128]

| 1) | Artikli 13 lõiget 1 muudetakse järgmiselt:


  „1.   Tingimusel et artiklis 1 sätestatud eesmärkide saavutamist ei seata ohtu, võib iga liikmesriik lubada erandeid artiklite 5–9 osas, sätestades oma territooriumil või kokkuleppel asjaomaste liikmesriikidega mõne teise liikmesriigi territooriumil eranditele individuaalsed tingimused, mida kohaldatakse vedudele ühte või mitmesse järgmisesse kategooriasse kuuluvate sõidukitega:






  a) | eraõiguslike veoettevõtjatega mittekonkureerivate asutuste omanduses olevad või nende poolt ilma juhita rendile võetud kauba- või reisijateveoks kasutatavad sõidukid; |
| --- | --- | --- |

1)

Artikli 13 lõiget 1 muudetakse järgmiselt:

„1.   Tingimusel et artiklis 1 sätestatud eesmärkide saavutamist ei seata ohtu, võib iga liikmesriik lubada erandeid artiklite 5–9 osas, sätestades oma territooriumil või kokkuleppel asjaomaste liikmesriikidega mõne teise liikmesriigi territooriumil eranditele individuaalsed tingimused, mida kohaldatakse vedudele ühte või mitmesse järgmisesse kategooriasse kuuluvate sõidukitega:

a)

eraõiguslike veoettevõtjatega mittekonkureerivate asutuste omanduses olevad või nende poolt ilma juhita rendile võetud kauba- või reisijateveoks kasutatavad sõidukid;

| b) | sõidukid, mida põllumajandus-, aiandus-, metsandus- või kalandusettevõtjad kasutavad või võtavad ilma juhita rendile kaubaveoks oma äritegevuse raames ettevõtte asukohast kuni 100 km raadiuses; |
| --- | --- |

b)

sõidukid, mida põllumajandus-, aiandus-, metsandus- või kalandusettevõtjad kasutavad või võtavad ilma juhita rendile kaubaveoks oma äritegevuse raames ettevõtte asukohast kuni 100 km raadiuses;

| c) | põllu- ja metsamajanduslikud traktorid, mida kasutatakse põllu- või metsamajanduslikel töödel sõidukit omava, rentiva või liisiva ettevõtte asukohast 100 km raadiuses; |
| --- | --- |

c)

põllu- ja metsamajanduslikud traktorid, mida kasutatakse põllu- või metsamajanduslikel töödel sõidukit omava, rentiva või liisiva ettevõtte asukohast 100 km raadiuses;

| d) | sõidukid või sõidukite kombinatsioon, mille lubatud täismass ei ületa 7,5 tonni ja mida
  kasutatakse

  :

  postisaadetise kohaletoimetamise eesmärgil.
  Neid sõidukeid tohib kasutada ettevõtte asukohast 50 km

  100 kilomeetri
  raadiuses, tingimusel et sõiduki juhtimine ei ole juhi põhitegevus; [ME 117] |
| --- | --- |

d)

sõidukid või sõidukite kombinatsioon, mille lubatud täismass ei ületa 7,5 tonni ja mida
  kasutatakse

  :

  postisaadetise kohaletoimetamise eesmärgil.
  Neid sõidukeid tohib kasutada ettevõtte asukohast 50 km

  100 kilomeetri
  raadiuses, tingimusel et sõiduki juhtimine ei ole juhi põhitegevus; [ME 117]

| e) | sõidukid, mis on käigus ainult saartel, mille pindala ei ületa 2 300 km2 ja mis ei ole riigi ülejäänud territooriumiga ühendatud mootorsõidukitele kasutamiseks avatud silla, koolme ega tunneli kaudu; |
| --- | --- |

e)

sõidukid, mis on käigus ainult saartel, mille pindala ei ületa 2 300 km2 ja mis ei ole riigi ülejäänud territooriumiga ühendatud mootorsõidukitele kasutamiseks avatud silla, koolme ega tunneli kaudu;

| f) | ettevõtte asukohast 50 km

  100 km
  raadiuses kaubaveoks kasutatavad ning survegaasi, vedelgaasi või elektri jõul liikuvad sõidukid, mille lubatud täismass koos haagise või poolhaagisega ei ületa 7,5 tonni; |
| --- | --- |

f)

ettevõtte asukohast 50 km

  100 km
  raadiuses kaubaveoks kasutatavad ning survegaasi, vedelgaasi või elektri jõul liikuvad sõidukid, mille lubatud täismass koos haagise või poolhaagisega ei ületa 7,5 tonni;

| g) | sõidukid, mida kasutatakse sõidukoolitusel ja juhiloa või kutsetunnistuse saamiseks vajaliku sõidueksami sooritamiseks, tingimusel et selliseid sõidukeid ei kasutata kauba- või reisijateveoks ärieesmärkidel; |
| --- | --- |

g)

sõidukid, mida kasutatakse sõidukoolitusel ja juhiloa või kutsetunnistuse saamiseks vajaliku sõidueksami sooritamiseks, tingimusel et selliseid sõidukeid ei kasutata kauba- või reisijateveoks ärieesmärkidel;

| h) | sõidukitega, mida kasutatakse seoses kanalisatsiooniga, üleujutuste vastu kindlustamisega, vee-, gaasi- ja elektrihooldusteenusega, teede
  ehitamise,
  hoolduse ja kontrolliga, olmejäätmete ukselt uksele kogumise ja kõrvaldamisega, telegraafi- ja telefoniteenusega, raadio- ja teleleviga ning raadio- või telesaatjate või vastuvõtjate asukoha määramisega; [ME 118] |
| --- | --- |

h)

sõidukitega, mida kasutatakse seoses kanalisatsiooniga, üleujutuste vastu kindlustamisega, vee-, gaasi- ja elektrihooldusteenusega, teede
  ehitamise,
  hoolduse ja kontrolliga, olmejäätmete ukselt uksele kogumise ja kõrvaldamisega, telegraafi- ja telefoniteenusega, raadio- ja teleleviga ning raadio- või telesaatjate või vastuvõtjate asukoha määramisega; [ME 118]

| i) | 10- kuni 17kohalised sõidukid, mida kasutatakse ainult mitteäriliseks reisijateveoks; |
| --- | --- |

i)

10- kuni 17kohalised sõidukid, mida kasutatakse ainult mitteäriliseks reisijateveoks;

| j) | erisõidukid, mis veavad tsirkuste ja lõbustusparkide varustust; |
| --- | --- |

j)

erisõidukid, mis veavad tsirkuste ja lõbustusparkide varustust;

| k) | erivarustusega projektsõidukid mobiilsete projektide jaoks, mida kasutatakse statsionaarselt põhiliselt koolituseesmärkidel; |
| --- | --- |

k)

erivarustusega projektsõidukid mobiilsete projektide jaoks, mida kasutatakse statsionaarselt põhiliselt koolituseesmärkidel;

| l) | sõidukid, mida kasutatakse taludest

  põllumajandusettevõtetest
  piima kogumiseks ning

  ja/või

  taludesse

  põllumajandusettevõtete
  piimamahutite tagastamiseks või loomasöödaks mõeldud piimatoodete kohaletoimetamiseks; [ME 119] |
| --- | --- |

l)

sõidukid, mida kasutatakse taludest

  põllumajandusettevõtetest
  piima kogumiseks ning

  ja/või

  taludesse

  põllumajandusettevõtete
  piimamahutite tagastamiseks või loomasöödaks mõeldud piimatoodete kohaletoimetamiseks; [ME 119]

| m) | sõidukid, mis on spetsiaalselt kohandatud raha ja/või väärtasjade vedamiseks; |
| --- | --- |

m)

sõidukid, mis on spetsiaalselt kohandatud raha ja/või väärtasjade vedamiseks;

| n) | inimtoiduks mittemõeldud loomsete jäätmete või korjuste vedamiseks kasutatavad sõidukid; |
| --- | --- |

n)

inimtoiduks mittemõeldud loomsete jäätmete või korjuste vedamiseks kasutatavad sõidukid;

| o) | sõidukid, mida kasutatakse üksnes kaupade jaotuskeskustes, näiteks sadamates, ümberlaadimisrajatistes ja raudteeterminaalides asuvatel teedel; |
| --- | --- |

o)

sõidukid, mida kasutatakse üksnes kaupade jaotuskeskustes, näiteks sadamates, ümberlaadimisrajatistes ja raudteeterminaalides asuvatel teedel;

| p) | elusloomade põllumajandusettevõttest kohalikule turule ja vastupidi või turult kuni 50 km

  100 km
  kaugusel asuvasse kohalikku tapamajja vedamiseks kasutatavad sõidukid; |
| --- | --- |

p)

elusloomade põllumajandusettevõttest kohalikule turule ja vastupidi või turult kuni 50 km

  100 km
  kaugusel asuvasse kohalikku tapamajja vedamiseks kasutatavad sõidukid;

| q) | sõidukid, mida kasutatakse ehitusvedudel ehitusmaterjalide kohale- ja äraveoks.” |
| --- | --- |

q)

sõidukid, mida kasutatakse ehitusvedudel ehitusmaterjalide kohale- ja äraveoks.”

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamisele järgneval päeval.

Käesolevat määrust kohaldatakse alates ... (28).

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.

...,

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ELT C 43, 15.2.2012, lk 79.

1

(2)  ELT C 37, 10.2.2012, lk 6.

2

(3)  Euroopa Parlamendi 3. juuli 2012. aasta seisukoht.

3

(4)  EÜT L 370, 31.12.1985, lk 8.

4

(5)  ELT L 102, 11.4.2006, lk 1.

5

(6)  ELT L 102, 11.4.2006, lk 35.

6

(7)  ELT L 403, 30.12.2006, lk 18.

7

(8)  EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.

8

(9)  EÜT L 201, 31.7.2002, lk 37.

9

(10)  ELT L 29, 31.1.2009, lk 45.

10

(11)  ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.

11

(12)  ELT L 102, 11.4.2006, lk 1.

12

(13)  EÜT L 80, 23.3.2002, lk 35.

13

(14)  EÜT L 57, 2.3.1992, lk 27.

14

(15)

15

| + | Kuupäev: kaks aastat pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva. |
| --- | --- |

+

Kuupäev: kaks aastat pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva.

(16)  ELT L 102, 11.4.2006, lk 35.

16

(17)  ELT L 207, 6.8.2010, lk 1.”

17

(18)

18

| + | Käesoleva määruse jõustumise kuupäev. |
| --- | --- |

+

Käesoleva määruse jõustumise kuupäev.

(19)

19

| + | Käesoleva määruse jõustumise kuupäev. |
| --- | --- |

+

Käesoleva määruse jõustumise kuupäev.

(20)

20

| + | Kuupäev: kuus kuud pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva. |
| --- | --- |

+

Kuupäev: kuus kuud pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva.

(21)

21

| ++ | Kuupäev: 12 kuud pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva. |
| --- | --- |

++

Kuupäev: 12 kuud pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva.

(22)

22

| + | Kuupäev: 24 kuud pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva. |
| --- | --- |

+

Kuupäev: 24 kuud pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva.

(23)

23

| + | Käesoleva määruse rakendamise kuupäev. |
| --- | --- |

+

Käesoleva määruse rakendamise kuupäev.

(24)

24

| + | Kuupäev: kaks aastat pärast käesoleva määruse jõustumist. |
| --- | --- |

+

Kuupäev: kaks aastat pärast käesoleva määruse jõustumist.

(25)

25

| ++ | Käesoleva määruse jõustumise kuupäev. |
| --- | --- |

++

Käesoleva määruse jõustumise kuupäev.

(26)

26

| + | Kuupäev: 12 kuud pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva. |
| --- | --- |

+

Kuupäev: 12 kuud pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva.

(27)  

  ELT L 300, 14.11.2009, lk 88.”

27

ELT L 300, 14.11.2009, lk 88.”

(28)  Kuupäev: 12 kuud pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva.

28

---

| 29.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 349/148 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 349/148

---

Teisipäev, 3. juuli 2012Tolliasutuste kontroll intellektuaalomandiõiguste järgimise üle ***I

P7_TA(2012)0272

Euroopa Parlamendi 3. juuli 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus intellektuaalomandiõigusi käsitlevate tollialaste õigusaktide rakendamise kohta (COM(2011)0285 – C7-0139/2011 – 2011/0137(COD))

2013/C 349 E/22

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0285), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0285),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 207, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0139/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 207, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0139/2011),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit ning rahvusvahelise kaubanduse komisjoni ja õiguskomisjoni arvamusi (A7-0046/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit ning rahvusvahelise kaubanduse komisjoni ja õiguskomisjoni arvamusi (A7-0046/2012),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

Teisipäev, 3. juuli 2012P7_TC1-COD(2011)0137

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 3. juulil 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2012, intellektuaalomandiõigusi käsitlevate tollialaste õigusaktide rakendamise kohta

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 207,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa andmekaitseinspektori arvamust (1),

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Liidu Nõukogu nõudis oma 25. septembri 2008. aasta resolutsioonis Euroopa võltsimise ja piraatluse vastase võitluse üldise kava kohta (3) nõukogu 22. juuli 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1383/2003 (teatavate intellektuaalomandiõiguste rikkumises kahtlustatavate kaupade suhtes võetava tollimeetme ja kõnealuseid õigusi rikkuvaks tunnistatud kaupade suhtes võetavate meetmete kohta) (4) läbivaatamist. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Liidu Nõukogu nõudis oma 25. septembri 2008. aasta resolutsioonis Euroopa võltsimise ja piraatluse vastase võitluse üldise kava kohta (3) nõukogu 22. juuli 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1383/2003 (teatavate intellektuaalomandiõiguste rikkumises kahtlustatavate kaupade suhtes võetava tollimeetme ja kõnealuseid õigusi rikkuvaks tunnistatud kaupade suhtes võetavate meetmete kohta) (4) läbivaatamist.

| (2) | Intellektuaalomandiõigusi rikkuva kauba turustamine kahjustab olulisel määral õiguste omajaid, seadusi järgivaid tootjaid ja kauplejaid. See eksitab ka tarbijaid ja võib mõnel juhul ohustada nende tervist ja ohutust. Selline kaup

  Seetõttu
  tuleks hoida turult eemal niivõrd kui võimalik
  takistada sellise kauba sisenemist liidu tolliterritooriumile
  ja
  hoida ära selle sattumine turule ning
  tuleks vastu võtta meetmed, et tõhusalt käsitleda kõnealust ebaseaduslikku tegevust, piiramata seejuures seaduslikku kauplemist.
  Seetõttu tuleb tarbijaid piisavalt teavitada nende kaupade ostuga seotud riskidest. [ME 1] |
| --- | --- |

(2)

Intellektuaalomandiõigusi rikkuva kauba turustamine kahjustab olulisel määral õiguste omajaid, seadusi järgivaid tootjaid ja kauplejaid. See eksitab ka tarbijaid ja võib mõnel juhul ohustada nende tervist ja ohutust. Selline kaup

  Seetõttu
  tuleks hoida turult eemal niivõrd kui võimalik
  takistada sellise kauba sisenemist liidu tolliterritooriumile
  ja
  hoida ära selle sattumine turule ning
  tuleks vastu võtta meetmed, et tõhusalt käsitleda kõnealust ebaseaduslikku tegevust, piiramata seejuures seaduslikku kauplemist.
  Seetõttu tuleb tarbijaid piisavalt teavitada nende kaupade ostuga seotud riskidest. [ME 1]

| (3) | Määruse (EÜ) nr 1383/2003 läbivaatamine näitas, et õiguslikku raamistikku tuleb teha teatavad parandused, et tugevdada intellektuaalomandiõiguste kaitse tagamist
  tolliasutuste poolt
  ja tagada ka asjakohane õigusselgus, võttes sealjuures arvesse majandus-, kaubandus- ja õigusvaldkonna arengut. [ME 2] |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 1383/2003 läbivaatamine näitas, et õiguslikku raamistikku tuleb teha teatavad parandused, et tugevdada intellektuaalomandiõiguste kaitse tagamist
  tolliasutuste poolt
  ja tagada ka asjakohane õigusselgus, võttes sealjuures arvesse majandus-, kaubandus- ja õigusvaldkonna arengut. [ME 2]

| (4) | Tolliasutused peaksid intellektuaalomandiõiguste jõustamiseks olema võimelised kontrollima liidu tolliterritooriumil tollijärelevalve alla kuuluvat või kuuluma pidanud kaupa
  , sealhulgas peatamismenetlusele suunatud kaupa
  . Intellektuaalomandiõiguste jõustamine piiril, olenemata sellest, kus kaup nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (5) mõistes tollijärelevalve all on või oleks pidanud olema, võimaldab ressursse hästi ära kasutada. Kui toll peab kauba piiril kinni, on vaja üht õiguslikku menetlust, samas kui sellise turult leitud kauba korral, mis on laiali jaotatud ja jaemüüjatele tarnitud, oleks sama jõustamise taseme saavutamiseks vaja mitut eri menetlust. Erand tuleks teha eesmärgipärase kasutamise korra alusel vabasse ringlusse lubatud kaubale, kuna selline kaup jääb tollijärelevalve alla isegi siis, kui see on lubatud vabasse ringlusse. Samuti on asjakohane mitte kohaldada käesolevat määrust kauba suhtes, mida reisijad kannavad isiklikus pagasis, kui see kaup on nende isiklikuks tarbeks ja puuduvad märgid selle kohta, et tegemist on kaubaveoga. [ME 3] |
| --- | --- |

(4)

Tolliasutused peaksid intellektuaalomandiõiguste jõustamiseks olema võimelised kontrollima liidu tolliterritooriumil tollijärelevalve alla kuuluvat või kuuluma pidanud kaupa
  , sealhulgas peatamismenetlusele suunatud kaupa
  . Intellektuaalomandiõiguste jõustamine piiril, olenemata sellest, kus kaup nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (5) mõistes tollijärelevalve all on või oleks pidanud olema, võimaldab ressursse hästi ära kasutada. Kui toll peab kauba piiril kinni, on vaja üht õiguslikku menetlust, samas kui sellise turult leitud kauba korral, mis on laiali jaotatud ja jaemüüjatele tarnitud, oleks sama jõustamise taseme saavutamiseks vaja mitut eri menetlust. Erand tuleks teha eesmärgipärase kasutamise korra alusel vabasse ringlusse lubatud kaubale, kuna selline kaup jääb tollijärelevalve alla isegi siis, kui see on lubatud vabasse ringlusse. Samuti on asjakohane mitte kohaldada käesolevat määrust kauba suhtes, mida reisijad kannavad isiklikus pagasis, kui see kaup on nende isiklikuks tarbeks ja puuduvad märgid selle kohta, et tegemist on kaubaveoga. [ME 3]

| (5) | Määrus (EÜ) nr 1383/2003 ei hõlma teatavaid intellektuaalomandiõigusi ja sellest on välja jäetud teatavad rikkumised. Selleks et intellektuaalomandiõiguste maksmapanekut tugevdada, peaks tollikontrolli seega laiendama rikkumiste muudele liikidele, nt paralleelkaubandusest tulenevad rikkumised, samuti muudele tolli poolt juba jõustatud, kuid

  mis on
  määrusega (EÜ) nr 1383/2003 hõlmamata. õiguste rikkumistele. Samal

  Sel
  põhjusel on asjakohane hõlmata käesoleva määruse reguleerimisalaga lisaks määrusega (EÜ) nr 1383/2003 juba hõlmatud õigustele ka kaubanimed, kui need on asjaomase riigi siseriiklike õigusaktide raames kaitstud intellektuaalomandi ainuõigustega, pooljuhttoodete topoloogia, kasulikud mudelid ja tehnilistest meetmetest kõrvalehoidmise seadmed, samuti intellektuaalomandi mis tahes ainuõigused, mis on kehtestatud liidu õigusaktidega. [ME 4] |
| --- | --- |

(5)

Määrus (EÜ) nr 1383/2003 ei hõlma teatavaid intellektuaalomandiõigusi ja sellest on välja jäetud teatavad rikkumised. Selleks et intellektuaalomandiõiguste maksmapanekut tugevdada, peaks tollikontrolli seega laiendama rikkumiste muudele liikidele, nt paralleelkaubandusest tulenevad rikkumised, samuti muudele tolli poolt juba jõustatud, kuid

  mis on
  määrusega (EÜ) nr 1383/2003 hõlmamata. õiguste rikkumistele. Samal

  Sel
  põhjusel on asjakohane hõlmata käesoleva määruse reguleerimisalaga lisaks määrusega (EÜ) nr 1383/2003 juba hõlmatud õigustele ka kaubanimed, kui need on asjaomase riigi siseriiklike õigusaktide raames kaitstud intellektuaalomandi ainuõigustega, pooljuhttoodete topoloogia, kasulikud mudelid ja tehnilistest meetmetest kõrvalehoidmise seadmed, samuti intellektuaalomandi mis tahes ainuõigused, mis on kehtestatud liidu õigusaktidega. [ME 4]

| (5a) | Liikmesriigid peaksid eraldama piisavalt ressursse, et võimaldada tolliasutustel täita oma ulatuslikumaid kohustusi ja tagada tolliametnike asjakohane väljaõpe. Komisjon ja liikmesriigid peaksid vastu võtma suunised, et tagada käesoleva määrusega hõlmatud rikkumiste eri liikide korral tollikontrolli korrektne ja ühetaoline rakendamine. [ME 5] |
| --- | --- |

(5a)

Liikmesriigid peaksid eraldama piisavalt ressursse, et võimaldada tolliasutustel täita oma ulatuslikumaid kohustusi ja tagada tolliametnike asjakohane väljaõpe. Komisjon ja liikmesriigid peaksid vastu võtma suunised, et tagada käesoleva määrusega hõlmatud rikkumiste eri liikide korral tollikontrolli korrektne ja ühetaoline rakendamine. [ME 5]

| (5b) | Täielikul rakendamisel peaks käesolev määrus täiendavalt toetama ühtset turgu, mis tagab õiguste omajatele tõhusama kaitse, ergutab loovust ja innovatsiooni ning annab tarbijatele usaldusväärsed ja kõrge kvaliteediga tooted, mis peaks omakorda tugevdama piiriüleseid tehinguid tarbijate, ettevõtete ja kauplejate vahel. [ME 6] |
| --- | --- |

(5b)

Täielikul rakendamisel peaks käesolev määrus täiendavalt toetama ühtset turgu, mis tagab õiguste omajatele tõhusama kaitse, ergutab loovust ja innovatsiooni ning annab tarbijatele usaldusväärsed ja kõrge kvaliteediga tooted, mis peaks omakorda tugevdama piiriüleseid tehinguid tarbijate, ettevõtete ja kauplejate vahel. [ME 6]

| (5c) | Komisjon peaks võtma kõik vajalikud meetmed, tagamaks, et tolliasutused kohaldavad uut õigusraamistikku kogu liidu ulatuses ühetaoliselt ning asjatu viivituseta, et tagada intellektuaalomandiõiguste tõhus maksmapanek, mis kaitseb õiguste omajaid, takistamata seejuures kaubavahetust. Ajakohastatud tolliseadustiku ja eelkõige koostalitlusvõimelise e-tollisüsteemi rakendamine võib tulevikus õiguste maksmapanekut lihtsustada. [ME 7] |
| --- | --- |

(5c)

Komisjon peaks võtma kõik vajalikud meetmed, tagamaks, et tolliasutused kohaldavad uut õigusraamistikku kogu liidu ulatuses ühetaoliselt ning asjatu viivituseta, et tagada intellektuaalomandiõiguste tõhus maksmapanek, mis kaitseb õiguste omajaid, takistamata seejuures kaubavahetust. Ajakohastatud tolliseadustiku ja eelkõige koostalitlusvõimelise e-tollisüsteemi rakendamine võib tulevikus õiguste maksmapanekut lihtsustada. [ME 7]

| (5d) | Liikmesriikide vahendid tolli valdkonnas on üha piiratumad. Seetõttu ei tohiks ühegi uue määrusega liikmesriikidele panna lisafinantskoormust. Tuleks toetada uue riskijuhtimistehnoloogia ja ressursside maksimaalse kasutamise strateegiate edendamist liikmesriikide seas. [ME 8] |
| --- | --- |

(5d)

Liikmesriikide vahendid tolli valdkonnas on üha piiratumad. Seetõttu ei tohiks ühegi uue määrusega liikmesriikidele panna lisafinantskoormust. Tuleks toetada uue riskijuhtimistehnoloogia ja ressursside maksimaalse kasutamise strateegiate edendamist liikmesriikide seas. [ME 8]

| (6) | Käesolevas määruses on menetluseeskirjad tolliasutuste jaoks. Seega ei kehtestata

  kavandata
  käesoleva määrusega mingeid uusi kriteeriume kohaldatavate intellektuaalomandi õigusaktide rikkumise tuvastamiseks. [ME 9] |
| --- | --- |

(6)

Käesolevas määruses on menetluseeskirjad tolliasutuste jaoks. Seega ei kehtestata

  kavandata
  käesoleva määrusega mingeid uusi kriteeriume kohaldatavate intellektuaalomandi õigusaktide rikkumise tuvastamiseks. [ME 9]

| (7) | Käesolev määrus ei peaks mõjutama sätteid, mis käsitlevad kohtute pädevust, eelkõige nõukogu 22. detsembri 2000. aasta määruse (EÜ) nr 44/2001 (kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades) (6) sätteid. |
| --- | --- |

(7)

Käesolev määrus ei peaks mõjutama sätteid, mis käsitlevad kohtute pädevust, eelkõige nõukogu 22. detsembri 2000. aasta määruse (EÜ) nr 44/2001 (kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades) (6) sätteid.

| (8) | Igal isikul, kes on võimeline algatama oma nimel kohtumenetluse seoses intellektuaalõiguse võimaliku rikkumisega, peaks olema õigus esitada tolliasutuste sekkumise taotlus, olenemata sellest, kas ta on kõnealuse õiguse omaja või mitte. |
| --- | --- |

(8)

Igal isikul, kes on võimeline algatama oma nimel kohtumenetluse seoses intellektuaalõiguse võimaliku rikkumisega, peaks olema õigus esitada tolliasutuste sekkumise taotlus, olenemata sellest, kas ta on kõnealuse õiguse omaja või mitte.

| (9) | Selleks et tagada intellektuaalomandiõiguste jõustamine kogu liidus, on asjakohane ette näha, et kui isik, kellel on õigus meetmetaotlus esitada, soovib saada kogu liidu territooriumi hõlmavat intellektuaalomandiõiguse kaitset, võib kõnealune isik taotleda liikmesriigi tolliasutustelt sellise otsuse vastuvõtmist, millega nõutakse meetmete võtmist kõnealuse liikmesriigi tolliasutustelt ja mis tahes muu sellise liikmesriigi tolliasutustelt, kus intellektuaalomandiõiguse kaitset soovitakse. |
| --- | --- |

(9)

Selleks et tagada intellektuaalomandiõiguste jõustamine kogu liidus, on asjakohane ette näha, et kui isik, kellel on õigus meetmetaotlus esitada, soovib saada kogu liidu territooriumi hõlmavat intellektuaalomandiõiguse kaitset, võib kõnealune isik taotleda liikmesriigi tolliasutustelt sellise otsuse vastuvõtmist, millega nõutakse meetmete võtmist kõnealuse liikmesriigi tolliasutustelt ja mis tahes muu sellise liikmesriigi tolliasutustelt, kus intellektuaalomandiõiguse kaitset soovitakse.

| (10) | Selleks et tagada intellektuaalomandiõiguste kiire maksmapanek, tuleks ette näha, et kui tolliasutustel on piisava tõendusmaterjali alusel põhjust kahtlustada

  tolliasutustel on piisavalt alust kahtlustada
  , et nende järelevalve all olev kaup rikub intellektuaalomandiõigusi, võivad need tolliasutused omal algatusel või taotluse alusel peatada kauba ringlusse lubamise või selle kinni pidada, et võimaldada isikutel, kellel on õigus tolliasutuste sekkumise taotlus esitada, algatada menetlus intellektuaalomandiõiguse rikkumise kindlakstegemiseks. [ME 10] |
| --- | --- |

(10)

Selleks et tagada intellektuaalomandiõiguste kiire maksmapanek, tuleks ette näha, et kui tolliasutustel on piisava tõendusmaterjali alusel põhjust kahtlustada

  tolliasutustel on piisavalt alust kahtlustada
  , et nende järelevalve all olev kaup rikub intellektuaalomandiõigusi, võivad need tolliasutused omal algatusel või taotluse alusel peatada kauba ringlusse lubamise või selle kinni pidada, et võimaldada isikutel, kellel on õigus tolliasutuste sekkumise taotlus esitada, algatada menetlus intellektuaalomandiõiguse rikkumise kindlakstegemiseks. [ME 10]

| (10a) | Kui tekib kahtlus, et transiitkauba näol on tegemist liidus intellektuaalomandiõigusega kaitstud kauba imitatsiooni või koopiaga, peaks deklarant või kauba valdaja olema kohustatud kauba lõppsihtkohta tõendama. Kauba lõppsihtkohaks tuleks lugeda liidu turg, kui deklarant, kauba valdaja või omanik ei esita selgeid ja veenvaid tõendeid, mis kinnitaksid vastupidist. Komisjon peaks vastu võtma suunised, kus antakse tolliasutustele kriteeriumid kauba liidu turule suunamise tõenäosuse tõhusaks hindamiseks, võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu asjaomast kohtupraktikat. [ME 11] |
| --- | --- |

(10a)

Kui tekib kahtlus, et transiitkauba näol on tegemist liidus intellektuaalomandiõigusega kaitstud kauba imitatsiooni või koopiaga, peaks deklarant või kauba valdaja olema kohustatud kauba lõppsihtkohta tõendama. Kauba lõppsihtkohaks tuleks lugeda liidu turg, kui deklarant, kauba valdaja või omanik ei esita selgeid ja veenvaid tõendeid, mis kinnitaksid vastupidist. Komisjon peaks vastu võtma suunised, kus antakse tolliasutustele kriteeriumid kauba liidu turule suunamise tõenäosuse tõhusaks hindamiseks, võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu asjaomast kohtupraktikat. [ME 11]

| (11) | Kui intellektuaalomandiõiguste rikkumise kahtlusega kaup ei ole võltsitud või piraatkaup, võib tolliasutustel olla raske üksnes visuaalse kontrolli alusel kindlaks määrata, kas intellektuaalomandiõigust võib olla rikutud. Seepärast on asjakohane ette näha, et menetlus tuleks algatada, välja arvatud juhul, kui asjaomased isikud, nimelt kauba valdaja ja õiguse omaja lepivad kokku, et kaup loovutatakse hävitamiseks. Selliste menetlustega tegelevad pädevad asutused peaksid kindlaks tegema, kas tegemist on intellektuaalomandiõiguse rikkumisega, ja võtma vastu asjaomaste intellektuaalomandiõiguste rikkumisi käsitlevad asjakohased otsused.
  [ME 12] |
| --- | --- |

(11)

Kui intellektuaalomandiõiguste rikkumise kahtlusega kaup ei ole võltsitud või piraatkaup, võib tolliasutustel olla raske üksnes visuaalse kontrolli alusel kindlaks määrata, kas intellektuaalomandiõigust võib olla rikutud. Seepärast on asjakohane ette näha, et menetlus tuleks algatada, välja arvatud juhul, kui asjaomased isikud, nimelt kauba valdaja ja õiguse omaja lepivad kokku, et kaup loovutatakse hävitamiseks. Selliste menetlustega tegelevad pädevad asutused peaksid kindlaks tegema, kas tegemist on intellektuaalomandiõiguse rikkumisega, ja võtma vastu asjaomaste intellektuaalomandiõiguste rikkumisi käsitlevad asjakohased otsused.
  [ME 12]

| (12) | Määrus (EÜ) nr 1383/2003 võimaldas liikmesriikidel näha ette menetluskord, mille kohaselt lubatakse hävitada teatavat kaupa ilma igasuguse kohustuseta algatada menetlus intellektuaalomandiõiguse rikkumise kindlakstegemiseks. Nagu tunnistati Euroopa Parlamendi 18. detsembri 2008. aasta resolutsioonis võltsimise mõju kohta rahvusvahelisele kaubandusele (7), on see menetluskord osutunud väga edukaks liikmesriikides, kus seda on olnud võimalik kasutada. Seepärast tuleks kõnealune menetluskord teha kohustuslikuks nende silmnähtavate

  kõikide
  rikkumiste suhtes, mida tolliasutustel on kerge tuvastada üksnes visuaalse kontrollimise teel, ja seda tuleks kohaldada õiguste omaja taotlusel, kui
  õiguste omaja on kinnitanud intellektuaalomandiõiguse rikkumist ja nõustunud hävitamisega ja kui
  deklarant või kauba valdaja ei ole hävitamise vastu. [ME 13] |
| --- | --- |

(12)

Määrus (EÜ) nr 1383/2003 võimaldas liikmesriikidel näha ette menetluskord, mille kohaselt lubatakse hävitada teatavat kaupa ilma igasuguse kohustuseta algatada menetlus intellektuaalomandiõiguse rikkumise kindlakstegemiseks. Nagu tunnistati Euroopa Parlamendi 18. detsembri 2008. aasta resolutsioonis võltsimise mõju kohta rahvusvahelisele kaubandusele (7), on see menetluskord osutunud väga edukaks liikmesriikides, kus seda on olnud võimalik kasutada. Seepärast tuleks kõnealune menetluskord teha kohustuslikuks nende silmnähtavate

  kõikide
  rikkumiste suhtes, mida tolliasutustel on kerge tuvastada üksnes visuaalse kontrollimise teel, ja seda tuleks kohaldada õiguste omaja taotlusel, kui
  õiguste omaja on kinnitanud intellektuaalomandiõiguse rikkumist ja nõustunud hävitamisega ja kui
  deklarant või kauba valdaja ei ole hävitamise vastu. [ME 13]

| (13) | Selleks et halduskoormust ja kulusid nii palju kui võimalik vähendada,
  ilma et see piiraks lõpptarbija õigust saada mõistliku aja jooksul nõuetekohaselt teavet tolli poolt võetud meetmete õigusliku aluse kohta,
  tuleks võltsitud või piraatkauba väikeste partiide suhtes kehtestada erimenetlus, mis võimaldaks kauba hävitada ilma õiguste omaja nõusolekuta. Selleks et kehtestada piirmäärad, millest allapoole jäävaid saadetisi loetakse väikesteks partiideks, tuleks käesoleva määrusega volitada komisjoni võtma kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu üldkohaldatavad mitteseadusandlikud aktid. Tähtis,
  kui õiguste omaja
  on, et komisjon peaks ettevalmistustööde ajal asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil

  oma taotluses palunud erimenetluse kasutamist
  . [ME 14] |
| --- | --- |

(13)

Selleks et halduskoormust ja kulusid nii palju kui võimalik vähendada,
  ilma et see piiraks lõpptarbija õigust saada mõistliku aja jooksul nõuetekohaselt teavet tolli poolt võetud meetmete õigusliku aluse kohta,
  tuleks võltsitud või piraatkauba väikeste partiide suhtes kehtestada erimenetlus, mis võimaldaks kauba hävitada ilma õiguste omaja nõusolekuta. Selleks et kehtestada piirmäärad, millest allapoole jäävaid saadetisi loetakse väikesteks partiideks, tuleks käesoleva määrusega volitada komisjoni võtma kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu üldkohaldatavad mitteseadusandlikud aktid. Tähtis,
  kui õiguste omaja
  on, et komisjon peaks ettevalmistustööde ajal asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil

  oma taotluses palunud erimenetluse kasutamist
  . [ME 14]

| (14) | Komisjon peaks delegeeritud õigusaktide ettevalmistamise ajal tagama asjakohaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning sobiva edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
  [ME 15] |
| --- | --- |

(14)

Komisjon peaks delegeeritud õigusaktide ettevalmistamise ajal tagama asjakohaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning sobiva edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
  [ME 15]

| (15) | Parema õigusselguse huvides ja selleks, et kaitsta seaduskuulekate kauplejate huvisid piiril toimuvate tolli sunnimeetmete võimalike kuritarvituste eest, on asjakohane muuta intellektuaalomandiõiguse rikkumise kahtlusega kauba kinnipidamise tähtaegasid, tingimusi, mille alusel toll edastab kaubasaadetisi käsitleva teabe õiguste omajatele,

  ja
  tingimusi, mille alusel saab taotleda tollikontrolli all hoitava, intellektuaalomandiõiguste rikkumise kahtlusega kauba, v.a võltsitud ja piraatkauba hävitamise menetluse kohaldamist, ja.

  Kui tolliasutused võtavad meetmeid pärast taotluse rahuldamist
  ,
  on ühtlasi asjakohane
  lisada säte, mille kohaselt kauba valdaja võib väljendada oma seisukohti, enne kui tolliamet teeb tema jaoks kahjuliku otsuse

  peatab kauba vabastamise või peab kinni intellektuaalomandiõiguse rikkumise kahtlusega kauba, mis ei ole võltsitud ega piraatkaup, sest tolliasutustel võib olla raske üksnes visuaalse kontrolli alusel kindlaks määrata, kas intellektuaalomandiõigust võib olla rikutud
  . [ME 16] |
| --- | --- |

(15)

Parema õigusselguse huvides ja selleks, et kaitsta seaduskuulekate kauplejate huvisid piiril toimuvate tolli sunnimeetmete võimalike kuritarvituste eest, on asjakohane muuta intellektuaalomandiõiguse rikkumise kahtlusega kauba kinnipidamise tähtaegasid, tingimusi, mille alusel toll edastab kaubasaadetisi käsitleva teabe õiguste omajatele,

  ja
  tingimusi, mille alusel saab taotleda tollikontrolli all hoitava, intellektuaalomandiõiguste rikkumise kahtlusega kauba, v.a võltsitud ja piraatkauba hävitamise menetluse kohaldamist, ja.

  Kui tolliasutused võtavad meetmeid pärast taotluse rahuldamist
  ,
  on ühtlasi asjakohane
  lisada säte, mille kohaselt kauba valdaja võib väljendada oma seisukohti, enne kui tolliamet teeb tema jaoks kahjuliku otsuse

  peatab kauba vabastamise või peab kinni intellektuaalomandiõiguse rikkumise kahtlusega kauba, mis ei ole võltsitud ega piraatkaup, sest tolliasutustel võib olla raske üksnes visuaalse kontrolli alusel kindlaks määrata, kas intellektuaalomandiõigust võib olla rikutud
  . [ME 16]

| (16) | Võttes arvesse tolliasutuste poolt kõnealuses valdkonnas vastuvõetud meetmete ajutist ja ennetavat iseloomu ning meetmetest mõjutatud osaliste vastandlikke huve, tuleks menetluste teatavaid aspekte kohandada, et tagada määruse sujuv kohaldamine, austades asjaomaste isikute õigusi. Seega peaksid tolliasutused seoses käesolevas määruses kavandatud mitmesuguste teatamistega teavitama tollikäitlust või kauba olukorda käsitlevate dokumentide alusel kõige sobivamat isikut. Asjaomastele isikutele saadetud teadete kõigi tähtaegade kooskõlastamiseks tuleks hakata Käesolevas määruses sätestatud nõutavate teatamiste tähtaegu
  tuleks hakata
  arvestama sellest hetkest, kui tolliasutused need välja saatsid

  teade on kätte saadud
  . Ajavahemik, mille jooksul on õigus anda selgitusi, enne kui kahjulik otsus tehakse

  kauba vabastamine peatatakse või kaup kinni peetakse
  , peaks
  muu kui võltsitud või piraatkauba puhul
  olema kolm tööpäeva, eeldusel, et

  pärast teate saamist, kui
  meetmetaotluse rahuldamist käsitleva otsuse saaja on vabatahtlikult taotlenud tolliasutustelt meetmete võtmist ja et deklarandid või kauba valdajad peavad olema teadlikud oma kauba eriolukorrast, kui see pannakse tollijärelevalve alla. Juhul, kui tegemist on väikeste partiide suhtes kohaldatava erimenetlusega, millega tarbijad on tõenäoliselt otseselt seotud ja mille puhul ei saa eeldada sama kõrget hoolsuse taset kui muude ettevõtjate puhul, kes harilikult on tolliformaalsuste teostamisega seotud, tuleks kõnealust

  õigus anda selgitusi sätestada kõigi kaupade puhul ning selleks ette nähtud
  ajavahemikku oluliselt

  tuleks
  pikendada.
  Arvestades potentsiaalset töökoormust käesolevas määruses sätestatud tollialaste sunnimeetmete võtmisel, peaksid tolliasutused esmajärjekorras tegelema suurte partiidega. [ME 17] |
| --- | --- |

(16)

Võttes arvesse tolliasutuste poolt kõnealuses valdkonnas vastuvõetud meetmete ajutist ja ennetavat iseloomu ning meetmetest mõjutatud osaliste vastandlikke huve, tuleks menetluste teatavaid aspekte kohandada, et tagada määruse sujuv kohaldamine, austades asjaomaste isikute õigusi. Seega peaksid tolliasutused seoses käesolevas määruses kavandatud mitmesuguste teatamistega teavitama tollikäitlust või kauba olukorda käsitlevate dokumentide alusel kõige sobivamat isikut. Asjaomastele isikutele saadetud teadete kõigi tähtaegade kooskõlastamiseks tuleks hakata Käesolevas määruses sätestatud nõutavate teatamiste tähtaegu
  tuleks hakata
  arvestama sellest hetkest, kui tolliasutused need välja saatsid

  teade on kätte saadud
  . Ajavahemik, mille jooksul on õigus anda selgitusi, enne kui kahjulik otsus tehakse

  kauba vabastamine peatatakse või kaup kinni peetakse
  , peaks
  muu kui võltsitud või piraatkauba puhul
  olema kolm tööpäeva, eeldusel, et

  pärast teate saamist, kui
  meetmetaotluse rahuldamist käsitleva otsuse saaja on vabatahtlikult taotlenud tolliasutustelt meetmete võtmist ja et deklarandid või kauba valdajad peavad olema teadlikud oma kauba eriolukorrast, kui see pannakse tollijärelevalve alla. Juhul, kui tegemist on väikeste partiide suhtes kohaldatava erimenetlusega, millega tarbijad on tõenäoliselt otseselt seotud ja mille puhul ei saa eeldada sama kõrget hoolsuse taset kui muude ettevõtjate puhul, kes harilikult on tolliformaalsuste teostamisega seotud, tuleks kõnealust

  õigus anda selgitusi sätestada kõigi kaupade puhul ning selleks ette nähtud
  ajavahemikku oluliselt

  tuleks
  pikendada.
  Arvestades potentsiaalset töökoormust käesolevas määruses sätestatud tollialaste sunnimeetmete võtmisel, peaksid tolliasutused esmajärjekorras tegelema suurte partiidega. [ME 17]

| (17) | 14. novembril 2001 Dohas toimunud Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) neljandal ministrite konverentsil vastuvõetud Intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingut (TRIPS leping) ja rahvatervist käsitleva Doha deklaratsiooni kohaselt saab ning tuleks TRIPS lepingut tõlgendada ja rakendada viisil, mis toetab WTO liikmesriikide õigust kaitsta rahva tervist, ning eelkõige soodustada kõigi juurdepääsu ravimitele. Eelkõige

  Seepärast on eriti tähtis, et tolliasutused tagaksid, et mis tahes nende poolt võetud meetmed oleksid kooskõlas liidu rahvusvaheliste kohustustega ja liidu arengukoostöö poliitikaga vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 208 ning ei peataks
  selliste
  geneeriliste
  ravimite korral

  vabastamist
  , mille puhul liidu territooriumi läbimine ladustamisega või ladustamiseta, ümberjaotamisega või veoliigi või -vahendi vahetamisega on ainult osa tervest teekonnast, mis algab ja lõpeb väljaspool liidu territooriumi, peaksid tolliasutused intellektuaalomandiõiguste rikkumise ohtu hinnates kaaluma, kas on tõenäoline

  kui ei ole selgeid ega veenvaid tõendeid selle kohta
  , et kõnealune kaup suunatakse kõrvale ELi turule

  neid kavatsetakse müüa liidus
  . [ME-d 109, 126 ja 153] |
| --- | --- |

(17)

14. novembril 2001 Dohas toimunud Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) neljandal ministrite konverentsil vastuvõetud Intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingut (TRIPS leping) ja rahvatervist käsitleva Doha deklaratsiooni kohaselt saab ning tuleks TRIPS lepingut tõlgendada ja rakendada viisil, mis toetab WTO liikmesriikide õigust kaitsta rahva tervist, ning eelkõige soodustada kõigi juurdepääsu ravimitele. Eelkõige

  Seepärast on eriti tähtis, et tolliasutused tagaksid, et mis tahes nende poolt võetud meetmed oleksid kooskõlas liidu rahvusvaheliste kohustustega ja liidu arengukoostöö poliitikaga vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 208 ning ei peataks
  selliste
  geneeriliste
  ravimite korral

  vabastamist
  , mille puhul liidu territooriumi läbimine ladustamisega või ladustamiseta, ümberjaotamisega või veoliigi või -vahendi vahetamisega on ainult osa tervest teekonnast, mis algab ja lõpeb väljaspool liidu territooriumi, peaksid tolliasutused intellektuaalomandiõiguste rikkumise ohtu hinnates kaaluma, kas on tõenäoline

  kui ei ole selgeid ega veenvaid tõendeid selle kohta
  , et kõnealune kaup suunatakse kõrvale ELi turule

  neid kavatsetakse müüa liidus
  . [ME-d 109, 126 ja 153]

| (17a) | Võltsitud kaubamärgi või kaubandusliku kirjeldusega ravimite päritolu ja kvaliteeti puudutavad andmed on eksitavad ning seega tuleb neid kohelda kui võltsitud ravimeid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2011. aasta direktiivile 2011/62/EL, millega muudetakse direktiivi 2001/83/EÜ (inimtervishoius kasutatavaid ravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta) seoses vajadusega vältida võltsitud ravimite sattumist seaduslikku tarneahelasse (8). Selliste toodete patsientide ja tarbijate kätte jõudmise takistamiseks tuleb võtta piisavaid meetmeid, ilma et see takistaks seaduslike geneeriliste ravimiste liikumist läbi liidu tolliterritooriumi. Komisjon peaks hiljemalt ... (9) esitama aruande, milles on analüüsitud võltsitud ravimite vastaseks võitluseks mõeldud kehtivate tollimeetmete tõhusust ja sellega seoses võimalikku negatiivset mõju geneeriliste ravimite kättesaadavusele. [ME-d 110, 127 ja 154] |
| --- | --- |

(17a)

Võltsitud kaubamärgi või kaubandusliku kirjeldusega ravimite päritolu ja kvaliteeti puudutavad andmed on eksitavad ning seega tuleb neid kohelda kui võltsitud ravimeid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2011. aasta direktiivile 2011/62/EL, millega muudetakse direktiivi 2001/83/EÜ (inimtervishoius kasutatavaid ravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta) seoses vajadusega vältida võltsitud ravimite sattumist seaduslikku tarneahelasse (8). Selliste toodete patsientide ja tarbijate kätte jõudmise takistamiseks tuleb võtta piisavaid meetmeid, ilma et see takistaks seaduslike geneeriliste ravimiste liikumist läbi liidu tolliterritooriumi. Komisjon peaks hiljemalt ... (9) esitama aruande, milles on analüüsitud võltsitud ravimite vastaseks võitluseks mõeldud kehtivate tollimeetmete tõhusust ja sellega seoses võimalikku negatiivset mõju geneeriliste ravimite kättesaadavusele. [ME-d 110, 127 ja 154]

| (17b) | Et tõhustada võitlust intellektuaalomandiõiguste rikkumise vastu, peaks intellektuaalomandiga seotud õigusrikkumiste Euroopa vaatluskeskus täitma tähtsat rolli tolliasutuste varustamisel kasuliku teabega, mis võimaldab neil kiirelt ja tõhusalt tegutseda. [ME 20] |
| --- | --- |

(17b)

Et tõhustada võitlust intellektuaalomandiõiguste rikkumise vastu, peaks intellektuaalomandiga seotud õigusrikkumiste Euroopa vaatluskeskus täitma tähtsat rolli tolliasutuste varustamisel kasuliku teabega, mis võimaldab neil kiirelt ja tõhusalt tegutseda. [ME 20]

| (17c) | Intellektuaalomandiõiguste rikkumise vastast võitlust liidu välispiiril tuleb kombineerida sihipärase tegevusega tekkekohas. Selleks on vajalik koostöö nii kolmandate riikidega kui ka rahvusvahelisel tasandil, mille käigus komisjon ja liikmesriigid peaksid soodustama intellektuaalomandiõiguste austamist ja edendama intellektuaalomandiõiguste kaitse kõrgeid norme. Selle raames tuleks toetada kaubanduslepingutesse intellektuaalomandiõiguste ja nende kaitse lisamist, tehnilist koostööd, arutelu hoogustamist eri rahvusvahelistel foorumitel, suhtlemist ja teabevahetust ning astuda täiendavaid samme operatiivkoostöös kolmandate riikide ja asjaomaste tööstusharudega. [ME 21] |
| --- | --- |

(17c)

Intellektuaalomandiõiguste rikkumise vastast võitlust liidu välispiiril tuleb kombineerida sihipärase tegevusega tekkekohas. Selleks on vajalik koostöö nii kolmandate riikidega kui ka rahvusvahelisel tasandil, mille käigus komisjon ja liikmesriigid peaksid soodustama intellektuaalomandiõiguste austamist ja edendama intellektuaalomandiõiguste kaitse kõrgeid norme. Selle raames tuleks toetada kaubanduslepingutesse intellektuaalomandiõiguste ja nende kaitse lisamist, tehnilist koostööd, arutelu hoogustamist eri rahvusvahelistel foorumitel, suhtlemist ja teabevahetust ning astuda täiendavaid samme operatiivkoostöös kolmandate riikide ja asjaomaste tööstusharudega. [ME 21]

| (17d) | TRIPSi lepingu artikkel 69, mille eesmärk on kõrvaldada rahvusvaheline kaubandus intellektuaalomandiõigusi rikkuvate kaupadega, näeb ette, et WTO liikmed peavad edendama tolliasutustevahelist teabevahetust intellektuaalomandiõigusi rikkuva kaubanduse kohta. Selline teabevahetus peaks võimaldama salakaubaveovõrgustike jälgimist, et peatada intellektuaalomandiõigusi rikkuvate kaupade tootmine ja turustamine tarneahela varajases etapis. Seetõttu on vajalik luua tingimused teabevahetuseks liidu tolliasutuste vahel ja kolmandate riikide asjakohaste asutustega, muu hulgas ka andmekaitsealase teabe alal. [ME 22] |
| --- | --- |

(17d)

TRIPSi lepingu artikkel 69, mille eesmärk on kõrvaldada rahvusvaheline kaubandus intellektuaalomandiõigusi rikkuvate kaupadega, näeb ette, et WTO liikmed peavad edendama tolliasutustevahelist teabevahetust intellektuaalomandiõigusi rikkuva kaubanduse kohta. Selline teabevahetus peaks võimaldama salakaubaveovõrgustike jälgimist, et peatada intellektuaalomandiõigusi rikkuvate kaupade tootmine ja turustamine tarneahela varajases etapis. Seetõttu on vajalik luua tingimused teabevahetuseks liidu tolliasutuste vahel ja kolmandate riikide asjakohaste asutustega, muu hulgas ka andmekaitsealase teabe alal. [ME 22]

| (17e) | Kooskõlas liidu eesmärgiga tugevdada rahvusvahelist koostööd võitluses võltsimise, piraatluse ja registreeritud õiguste omajate intellektuaalomandiõigusi rikkuvate kaupade ebaseadusliku paralleelkaubanduse vastu, etendab intellektuaalomandiga seotud õigusrikkumiste Euroopa vaatluskeskus olulist osa liikmesriikide kõikide tolliasutuste varustamisel asjakohase ja õigeaegse teabega, mis aitab neil ühtsel turul asjakohaselt kontrollida intellektuaalomandiõiguste rikkumise kahtlusega kaupade heakskiidetud importijaid ja turustajaid ning välisturgudele eksportijaid. Vaatluskeskuse rolli saaks veelgi suurendada, luues registreeritud kaubamärkide, disainilahenduste ja patentidega kaitstud ehtsate liidu toodete ja teenuste andmebaasi, mille võib teha kättesaadavaks ka välisriikide tolliasutustele, kes teevad koostööd liiduga intellektuaalomandiõiguste parema kaitse ja rakendamise vallas. [ME 23] |
| --- | --- |

(17e)

Kooskõlas liidu eesmärgiga tugevdada rahvusvahelist koostööd võitluses võltsimise, piraatluse ja registreeritud õiguste omajate intellektuaalomandiõigusi rikkuvate kaupade ebaseadusliku paralleelkaubanduse vastu, etendab intellektuaalomandiga seotud õigusrikkumiste Euroopa vaatluskeskus olulist osa liikmesriikide kõikide tolliasutuste varustamisel asjakohase ja õigeaegse teabega, mis aitab neil ühtsel turul asjakohaselt kontrollida intellektuaalomandiõiguste rikkumise kahtlusega kaupade heakskiidetud importijaid ja turustajaid ning välisturgudele eksportijaid. Vaatluskeskuse rolli saaks veelgi suurendada, luues registreeritud kaubamärkide, disainilahenduste ja patentidega kaitstud ehtsate liidu toodete ja teenuste andmebaasi, mille võib teha kättesaadavaks ka välisriikide tolliasutustele, kes teevad koostööd liiduga intellektuaalomandiõiguste parema kaitse ja rakendamise vallas. [ME 23]

| (18) | Tõhususe huvides tuleks kohaldada nõukogu 13. märtsi 1997. aasta määruse (EÜ) nr 515/97 (liikmesriikide haldusasutuste vastastikusest abist ning haldusasutuste ja komisjoni vahelisest koostööst tolli- ja põllumajandusküsimusi käsitlevate õigusaktide nõutava kohaldamise tagamiseks) (10) sätteid. |
| --- | --- |

(18)

Tõhususe huvides tuleks kohaldada nõukogu 13. märtsi 1997. aasta määruse (EÜ) nr 515/97 (liikmesriikide haldusasutuste vastastikusest abist ning haldusasutuste ja komisjoni vahelisest koostööst tolli- ja põllumajandusküsimusi käsitlevate õigusaktide nõutava kohaldamise tagamiseks) (10) sätteid.

| (19) | Tolliasutuste vastutust tuleks reguleerida liikmesriikide õigusaktidega, kuigi see, et tolliasutused on rahuldanud meetmetaotluse, ei tohiks anda otsuse saajale õigust kompensatsiooniks juhul, kui sellist kaupa ei ole avastanud tolliasutus ja see lastakse ringlusse või kui ei võeta meetmeid selle kinnipidamiseks. |
| --- | --- |

(19)

Tolliasutuste vastutust tuleks reguleerida liikmesriikide õigusaktidega, kuigi see, et tolliasutused on rahuldanud meetmetaotluse, ei tohiks anda otsuse saajale õigust kompensatsiooniks juhul, kui sellist kaupa ei ole avastanud tolliasutus ja see lastakse ringlusse või kui ei võeta meetmeid selle kinnipidamiseks.

| (20) | Kui tolliasutused võtavad meetmeid eelneva taotluse alusel, peaks tolliasutustelt meetmetaotluse rahuldamist käsitleva otsuse saaja hüvitama kõik kulud, mis tolliasutused on kandnud seoses tema intellektuaalomandiõiguste jõustamiseks võetud meetmetega. See ei tohiks takistada Otsuse saajal
  peaks olema õigus
  nõuda hüvitist rikkujalt või muudelt isikutelt, keda võib asjaomase liikmesriigi õigusaktide alusel pidada vastutavaks
  , näiteks teatavad vahendajad, nagu vedajad
  . Kulusid ja kahju, mis on tekkinud muudele isikutele kui tolliametitele sellise tollimeetme tagajärjel, kus kaup peetakse kinni kolmanda isiku kaebuse alusel seoses intellektuaalomandiõigusega, tuleks reguleerida iga konkreetse juhtumi puhul eriõigusaktiga. [ME 24] |
| --- | --- |

(20)

Kui tolliasutused võtavad meetmeid eelneva taotluse alusel, peaks tolliasutustelt meetmetaotluse rahuldamist käsitleva otsuse saaja hüvitama kõik kulud, mis tolliasutused on kandnud seoses tema intellektuaalomandiõiguste jõustamiseks võetud meetmetega. See ei tohiks takistada Otsuse saajal
  peaks olema õigus
  nõuda hüvitist rikkujalt või muudelt isikutelt, keda võib asjaomase liikmesriigi õigusaktide alusel pidada vastutavaks
  , näiteks teatavad vahendajad, nagu vedajad
  . Kulusid ja kahju, mis on tekkinud muudele isikutele kui tolliametitele sellise tollimeetme tagajärjel, kus kaup peetakse kinni kolmanda isiku kaebuse alusel seoses intellektuaalomandiõigusega, tuleks reguleerida iga konkreetse juhtumi puhul eriõigusaktiga. [ME 24]

| (20a) | Käeoleva määrusega antakse tolliasutustele võimalus lubada hävitamiseks loovutatud kauba toimetamist tollijärelevalve all liidu tolliterritooriumil ühest kohast teise. Tolliasutusi tuleks julgustada kasutama seda sätet selle kauba säästliku ja keskkonnaohutu hävitamise hõlbustamiseks ning kasvatuslikel ja näitlikel eesmärkidel, kandes samal ajal hoolt vajalike turvameetmete eest. [ME 25] |
| --- | --- |

(20a)

Käeoleva määrusega antakse tolliasutustele võimalus lubada hävitamiseks loovutatud kauba toimetamist tollijärelevalve all liidu tolliterritooriumil ühest kohast teise. Tolliasutusi tuleks julgustada kasutama seda sätet selle kauba säästliku ja keskkonnaohutu hävitamise hõlbustamiseks ning kasvatuslikel ja näitlikel eesmärkidel, kandes samal ajal hoolt vajalike turvameetmete eest. [ME 25]

| (21) | Intellektuaalomandiõiguse jõustamine tolli poolt hõlmab meetmetaotlusi käsitlevate otsustega seotud andmete vahetamist. Selline andmete töötlemine hõlmab ka isikuandmeid ja peaks toimuma kooskõlas liidu õigusega, mis on sätestatud eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivis 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (11) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määruses (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (12). |
| --- | --- |

(21)

Intellektuaalomandiõiguse jõustamine tolli poolt hõlmab meetmetaotlusi käsitlevate otsustega seotud andmete vahetamist. Selline andmete töötlemine hõlmab ka isikuandmeid ja peaks toimuma kooskõlas liidu õigusega, mis on sätestatud eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivis 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (11) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määruses (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (12).

| (21a) | Liidu õiguses tuleks määratleda järgmised andmebaasi osad: andmebaasi kontrolliv ja haldav üksus ning andmebaasis leiduvate andmete töötlemise turvalisuse eest vastutav üksus. Mis tahes võimaliku koostalitluse või vahetuse rakendamine peaks eelkõige vastama eesmärgi piiramise põhimõttele, mis seisneb selles, et andmeid tuleks kasutada ainult selleks eesmärgiks, milleks andmebaas on loodud, ja väljaspool seda eesmärki ei tohiks mingit täiendavat andmevahetust ega koostalitlust lubada. [ME 26] |
| --- | --- |

(21a)

Liidu õiguses tuleks määratleda järgmised andmebaasi osad: andmebaasi kontrolliv ja haldav üksus ning andmebaasis leiduvate andmete töötlemise turvalisuse eest vastutav üksus. Mis tahes võimaliku koostalitluse või vahetuse rakendamine peaks eelkõige vastama eesmärgi piiramise põhimõttele, mis seisneb selles, et andmeid tuleks kasutada ainult selleks eesmärgiks, milleks andmebaas on loodud, ja väljaspool seda eesmärki ei tohiks mingit täiendavat andmevahetust ega koostalitlust lubada. [ME 26]

| (22) | Selleks et tagada tolliasutustele esitatavate meetmetaotluste ja tolliasutuste poolt võtta tulevate meetmete tähtaja pikendamistaotluste vorme käsitlevate sätete kohaldamise ühetaolised tingimused, tuleks komisjonile anda rakendusvolitused standardvormide kehtestamiseks. Kõnealuseid volitusi tuleks kasutada vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusele (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (13). |
| --- | --- |

(22)

Selleks et tagada tolliasutustele esitatavate meetmetaotluste ja tolliasutuste poolt võtta tulevate meetmete tähtaja pikendamistaotluste vorme käsitlevate sätete kohaldamise ühetaolised tingimused, tuleks komisjonile anda rakendusvolitused standardvormide kehtestamiseks. Kõnealuseid volitusi tuleks kasutada vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusele (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (13).

| (23) | Kuigi käesoleva määruse rakendatavate sätete teema jääb ühise kaubanduspoliitika reguleerimisalasse, tuleks rakendusaktide olemust ja mõju silmas pidades kasutada nende vastuvõtmiseks nõuandemenetlust. |
| --- | --- |

(23)

Kuigi käesoleva määruse rakendatavate sätete teema jääb ühise kaubanduspoliitika reguleerimisalasse, tuleks rakendusaktide olemust ja mõju silmas pidades kasutada nende vastuvõtmiseks nõuandemenetlust.

| (24) | Määrus (EÜ) nr 1383/2003 tuleks kehtetuks tunnistada, |
| --- | --- |

(24)

Määrus (EÜ) nr 1383/2003 tuleks kehtetuks tunnistada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I   PEATÜKK

SISU, REGULEERIMISALA JA MÕISTED

Artikkel 1

Sisu ja reguleerimisala

1.   Käesolevas määruses sätestatakse tingimused ja menetlused, mille alusel tolliasutused võtavad meetmeid, kui intellektuaalomandiõiguse rikkumise kahtlusega kaup kuulub või oleks pidanud kuuluma liidu tolliterritooriumil tollijärelevalve alla.

2.   Käesolevat määrust ei kohaldata kauba suhtes, mis on vabasse ringlusse lubatud eesmärgipärase kasutamise korra alusel määruse (EMÜ) nr 2913/92 artikli 82 tähenduses.

3.   Käesolev määrus ei mõjuta mingil määral liikmesriikide ja liidu intellektuaalomandiõigust.

4.   Käesolevat määrust ei kohaldata reisijate isiklikus pagasis oleva mittekaubanduslikku laadi kauba suhtes.

4a.
     
  Käesolevat määrust kohaldatakse läbi liidu tolliterritooriumi transiidina liikuvate kaupade suhtes, millel lasub intellektuaalomandiõiguste rikkumise kahtlus. [ME 27]

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1. | „intellektuaalomandiõigused”:






  a) | kaubamärk; |
| --- | --- | --- |

1.

„intellektuaalomandiõigused”:

a)

kaubamärk;

| b) | disainilahendus; |
| --- | --- |

b)

disainilahendus;

| c) | liikmesriigi õigusaktidega ettenähtud autoriõigus või mis tahes muu sellega seotud õigus; |
| --- | --- |

c)

liikmesriigi õigusaktidega ettenähtud autoriõigus või mis tahes muu sellega seotud õigus;

| d) | geograafiline tähis; |
| --- | --- |

d)

geograafiline tähis;

| e) | liikmesriigi õigusaktidega ettenähtud patent; |
| --- | --- |

e)

liikmesriigi õigusaktidega ettenähtud patent;

| f) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. mai 2009. aasta määruse (EÜ) nr 469/2009 (ravimite täiendava kaitse tunnistuse kohta) (14) kohane ravimite täiendava kaitse tunnistus; |
| --- | --- |

f)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. mai 2009. aasta määruse (EÜ) nr 469/2009 (ravimite täiendava kaitse tunnistuse kohta) (14) kohane ravimite täiendava kaitse tunnistus;

| g) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 1996. aasta määruse (EÜ) nr 1610/96 (taimekaitsevahendite täiendava kaitsesertifikaadi kasutuselevõtu kohta) (15) kohane taimekaitsevahendite täiendava kaitse tunnistus; |
| --- | --- |

g)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 1996. aasta määruse (EÜ) nr 1610/96 (taimekaitsevahendite täiendava kaitsesertifikaadi kasutuselevõtu kohta) (15) kohane taimekaitsevahendite täiendava kaitse tunnistus;

| h) | nõukogu 27. juuli 1994. aasta määruse (EÜ) nr 2100/94 (ühenduse sordikaitse kohta) (16) kohane ühenduse sordikaitse; |
| --- | --- |

h)

nõukogu 27. juuli 1994. aasta määruse (EÜ) nr 2100/94 (ühenduse sordikaitse kohta) (16) kohane ühenduse sordikaitse;

| i) | liikmesriigi õigusaktide kohane sordikaitse; |
| --- | --- |

i)

liikmesriigi õigusaktide kohane sordikaitse;

| j) | liikmesriigi õigusaktide kohane pooljuhttoote topoloogia; |
| --- | --- |

j)

liikmesriigi õigusaktide kohane pooljuhttoote topoloogia;

| k) | liikmesriigi õigusaktide kohane kasulik mudel
  , kui see on liikmesriigi õigusaktide raames kaitstud intellektuaalomandi ainuõigusega
  ; [ME 28] |
| --- | --- |

k)

liikmesriigi õigusaktide kohane kasulik mudel
  , kui see on liikmesriigi õigusaktide raames kaitstud intellektuaalomandi ainuõigusega
  ; [ME 28]

| l) | kaubanimi, kui see on liikmesriigi õigusaktide raames kaitstud intellektuaalomandi ainuõigustega; |
| --- | --- |

l)

kaubanimi, kui see on liikmesriigi õigusaktide raames kaitstud intellektuaalomandi ainuõigustega;

| m) | mis tahes muu õigus, mis on liidu õigusaktide kohaselt intellektuaalomandi ainuõigus; |
| --- | --- |

m)

mis tahes muu õigus, mis on liidu õigusaktide kohaselt intellektuaalomandi ainuõigus;

| 2. | „kaubamärk”:






  a) | nõukogu 26. veebruari 2009. aasta määruse (EÜ) nr 207/2009 (ühenduse kaubamärgi kohta) (17) kohane ühenduse kaubamärk; |
| --- | --- | --- |

2.

„kaubamärk”:

a)

nõukogu 26. veebruari 2009. aasta määruse (EÜ) nr 207/2009 (ühenduse kaubamärgi kohta) (17) kohane ühenduse kaubamärk;

| b) | kaubamärk, mis on registreeritud liikmesriikides või Belgia, Madalmaade ja Luksemburgi puhul Beneluxi intellektuaalomandi büroos; |
| --- | --- |

b)

kaubamärk, mis on registreeritud liikmesriikides või Belgia, Madalmaade ja Luksemburgi puhul Beneluxi intellektuaalomandi büroos;

| c) | kaubamärk, mis on registreeritud liikmesriigis kehtivate rahvusvaheliste kokkulepete alusel; |
| --- | --- |

c)

kaubamärk, mis on registreeritud liikmesriigis kehtivate rahvusvaheliste kokkulepete alusel;

| d) | kaubamärk, mis on registreeritud liidus kehtivate rahvusvaheliste kokkulepete alusel; |
| --- | --- |

d)

kaubamärk, mis on registreeritud liidus kehtivate rahvusvaheliste kokkulepete alusel;

| 3. | „disainilahendus”:






  a) | nõukogu 12. detsembri 2001. aasta määruse (EÜ) nr 6/2002 (ühenduse disainilahenduse kohta) (18) kohane ühenduse disainilahendus; |
| --- | --- | --- |

3.

„disainilahendus”:

a)

nõukogu 12. detsembri 2001. aasta määruse (EÜ) nr 6/2002 (ühenduse disainilahenduse kohta) (18) kohane ühenduse disainilahendus;

| b) | liikmesriigis registreeritud disainilahendus; |
| --- | --- |

b)

liikmesriigis registreeritud disainilahendus;

| c) | liikmesriigis kehtivate rahvusvaheliste kokkulepete alusel registreeritud disainilahendus; |
| --- | --- |

c)

liikmesriigis kehtivate rahvusvaheliste kokkulepete alusel registreeritud disainilahendus;

| d) | liidus kehtivate rahvusvaheliste kokkulepete alusel registreeritud disainilahendus; |
| --- | --- |

d)

liidus kehtivate rahvusvaheliste kokkulepete alusel registreeritud disainilahendus;

| 4) | „geograafiline tähis”:






  a) | nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) (19) kohane põllumajandustoodete ja toiduainete kaitstud geograafiline tähis või päritolunimetus; |
| --- | --- | --- |

4)

„geograafiline tähis”:

a)

nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) (19) kohane põllumajandustoodete ja toiduainete kaitstud geograafiline tähis või päritolunimetus;

| b) | nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määruse (EÜ) nr 1234/2007 (millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus)) (20) kohane veini geograafiline tähis või päritolunimetus; |
| --- | --- |

b)

nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määruse (EÜ) nr 1234/2007 (millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus)) (20) kohane veini geograafiline tähis või päritolunimetus;

| c) | nõukogu 10. juuni 1991. aasta määruse (EMÜ) nr 1601/91 (millega sätestatakse aromatiseeritud veinide, aromatiseeritud veinijookide ja aromatiseeritud veinikokteilide määratlemise, kirjeldamise ja esitlemise üldeeskirjad) (21) kohane aromatiseeritud veini geograafiline märgistus; |
| --- | --- |

c)

nõukogu 10. juuni 1991. aasta määruse (EMÜ) nr 1601/91 (millega sätestatakse aromatiseeritud veinide, aromatiseeritud veinijookide ja aromatiseeritud veinikokteilide määratlemise, kirjeldamise ja esitlemise üldeeskirjad) (21) kohane aromatiseeritud veini geograafiline märgistus;

| d) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. jaanuari 2008. aasta määruse (EÜ) nr 110/2008 (piiritusjookide määratlemise, kirjeldamise, esitlemise, märgistamise ja geograafiliste tähiste kaitse kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 1576/89) (22) kohane piiritusjookide geograafiline tähis; |
| --- | --- |

d)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. jaanuari 2008. aasta määruse (EÜ) nr 110/2008 (piiritusjookide määratlemise, kirjeldamise, esitlemise, märgistamise ja geograafiliste tähiste kaitse kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 1576/89) (22) kohane piiritusjookide geograafiline tähis;

| e) | muude toodete kui veini, piiritusjookide, põllumajandustoodete ja toiduainete geograafiline tähis, kui see on kehtestatud intellektuaalomandi ainuõigusena liikmesriigi või liidu õigusaktides; |
| --- | --- |

e)

muude toodete kui veini, piiritusjookide, põllumajandustoodete ja toiduainete geograafiline tähis, kui see on kehtestatud intellektuaalomandi ainuõigusena liikmesriigi või liidu õigusaktides;

| f) | liidu ja kolmandate riikide vahel sõlmitud lepingute kohane ja nendes lepingutes sellisena nimetatud geograafiline tähis; |
| --- | --- |

f)

liidu ja kolmandate riikide vahel sõlmitud lepingute kohane ja nendes lepingutes sellisena nimetatud geograafiline tähis;

| 5. | „võltsitud kaup”:






  a) | kaup, millega tehakse kaubamärki rikkuvaid toiminguid ja mis on ilma loata varustatud kaubamärgiga, mis on identne sama liiki kaupade õiguskaitse saanud kaubamärgiga või mida ei saa tema oluliste tunnuste poolest sellisest kaubamärgist eristada
  , samuti kaubamärgi sümbol, isegi kui see esineb eraldi, ning võltskauba kaubamärki kandvad pakendid
  ; [ME 29] |
| --- | --- | --- |

5.

„võltsitud kaup”:

a)

kaup, millega tehakse kaubamärki rikkuvaid toiminguid ja mis on ilma loata varustatud kaubamärgiga, mis on identne sama liiki kaupade õiguskaitse saanud kaubamärgiga või mida ei saa tema oluliste tunnuste poolest sellisest kaubamärgist eristada
  , samuti kaubamärgi sümbol, isegi kui see esineb eraldi, ning võltskauba kaubamärki kandvad pakendid
  ; [ME 29]

| b) | kaup, millega tehakse geograafilist tähist rikkuvaid toiminguid ja millele on kantud seoses selle geograafilise tähisega kaitstud nimetus või mõiste või mida on sellise nimetuse või mõistega kirjeldatud; |
| --- | --- |

b)

kaup, millega tehakse geograafilist tähist rikkuvaid toiminguid ja millele on kantud seoses selle geograafilise tähisega kaitstud nimetus või mõiste või mida on sellise nimetuse või mõistega kirjeldatud;

| 6. | „piraatkaup” – kaup, millega tehakse autoriõigust või sellega seotud õigust või disainilahendust rikkuvaid toiminguid ja mis on registreeritud või registreerimata disainilahenduse valdaja nõusolekuta tehtud koopia või kaupu tootvas riigis asuva õiguste omaja volitatud isiku loata tehtud koopia, või kaup, mis sisaldab neid koopiaid; |
| --- | --- |

6.

„piraatkaup” – kaup, millega tehakse autoriõigust või sellega seotud õigust või disainilahendust rikkuvaid toiminguid ja mis on registreeritud või registreerimata disainilahenduse valdaja nõusolekuta tehtud koopia või kaupu tootvas riigis asuva õiguste omaja volitatud isiku loata tehtud koopia, või kaup, mis sisaldab neid koopiaid;

| 7. | „intellektuaalomandiõiguse rikkumise kahtlusega kaup” – kaup, mille kohta on piisavalt tõendeid, veenmaks tolliasutusi selles

  puhul tolliasutusel on piisavalt alust arvata
  , et esmapilgul on see kaup liikmesriigis, kus ta leitakse: [ME 30]







  a) | kaup, millega tehakse ELi või kõnealuse liikmesriigi õiguse kohast intellektuaalomandit rikkuvaid toiminguid
  liikmesriigis, kus see kaup leitakse
  ; [ME 31] |
| --- | --- | --- |

7.

„intellektuaalomandiõiguse rikkumise kahtlusega kaup” – kaup, mille kohta on piisavalt tõendeid, veenmaks tolliasutusi selles

  puhul tolliasutusel on piisavalt alust arvata
  , et esmapilgul on see kaup liikmesriigis, kus ta leitakse: [ME 30]

a)

kaup, millega tehakse ELi või kõnealuse liikmesriigi õiguse kohast intellektuaalomandit rikkuvaid toiminguid
  liikmesriigis, kus see kaup leitakse
  ; [ME 31]

| b) | seadmed, tooted või komponendid, mille abil hoitakse kõrvale mis tahes tehnoloogiast, seadmest või komponendist, mis oma tavapärase toimimise käigus takistab või piirab teostega seotud tegevust, milleks autoriõiguse või sellega kaasnevate õiguste omaja ei ole luba andnud ja millega rikutakse kõnealuse liikmesriigi õiguse kohast intellektuaalomandiõigust; |
| --- | --- |

b)

seadmed, tooted või komponendid, mille abil hoitakse kõrvale mis tahes tehnoloogiast, seadmest või komponendist, mis oma tavapärase toimimise käigus takistab või piirab teostega seotud tegevust, milleks autoriõiguse või sellega kaasnevate õiguste omaja ei ole luba andnud ja millega rikutakse kõnealuse liikmesriigi õiguse kohast intellektuaalomandiõigust;

| c) | mis tahes vorm või matriits, mis on eriotstarbeliselt kujundatud või kohandatud intellektuaalomandiõigusi rikkuva kauba valmistamiseks, kui nende vormide või matriitside kasutamisega rikutakse ELi või kõnealuse liikmesriigi õiguse kohaseid õigusevaldaja õigusi
  liikmesriigis, kus see kaup leitakse
  ; [ME 32] |
| --- | --- |

c)

mis tahes vorm või matriits, mis on eriotstarbeliselt kujundatud või kohandatud intellektuaalomandiõigusi rikkuva kauba valmistamiseks, kui nende vormide või matriitside kasutamisega rikutakse ELi või kõnealuse liikmesriigi õiguse kohaseid õigusevaldaja õigusi
  liikmesriigis, kus see kaup leitakse
  ; [ME 32]

| 8. | „taotlus” – tolliasutustele esitatud nõue võtta meetmeid, kui kahtlustatakse, et kaup rikub intellektuaalomandiõigust; |
| --- | --- |

8.

„taotlus” – tolliasutustele esitatud nõue võtta meetmeid, kui kahtlustatakse, et kaup rikub intellektuaalomandiõigust;

| 9. | „riiklik taotlus” – taotlus, milles liikmesriigi tolliasutustelt nõutakse meetmete võtmist kõnealuses liikmesriigis; |
| --- | --- |

9.

„riiklik taotlus” – taotlus, milles liikmesriigi tolliasutustelt nõutakse meetmete võtmist kõnealuses liikmesriigis;

| 10. | „liidu taotlus” – ühes liikmesriigis esitatud taotlus, milles selle liikmesriigi tolliasutustelt ja ühe või enama muu liikmesriigi tolliasutustelt nõutakse meetmete võtmist oma liikmesriikides; |
| --- | --- |

10.

„liidu taotlus” – ühes liikmesriigis esitatud taotlus, milles selle liikmesriigi tolliasutustelt ja ühe või enama muu liikmesriigi tolliasutustelt nõutakse meetmete võtmist oma liikmesriikides;

| 11. | „taotleja” – isik, kes esitab taotluse oma nimel; |
| --- | --- |

11.

„taotleja” – isik, kes esitab taotluse oma nimel;

| 12. | „kauba valdaja” – isik, kes on kauba omanik või kellel on samaväärne õigus kauba käsutamiseks, või isik, kelle tegeliku kontrolli all kaup on; |
| --- | --- |

12.

„kauba valdaja” – isik, kes on kauba omanik või kellel on samaväärne õigus kauba käsutamiseks, või isik, kelle tegeliku kontrolli all kaup on;

| 13. | „deklarant” – määruse (EMÜ) nr 2913/92 artikli 4 lõikes 18 osutatud deklarant

  isik, kes esitab tollideklaratsiooni enda nimel, või isik, kelle nimel tollideklaratsioon esitatakse
  ; [ME 33] |
| --- | --- |

13.

„deklarant” – määruse (EMÜ) nr 2913/92 artikli 4 lõikes 18 osutatud deklarant

  isik, kes esitab tollideklaratsiooni enda nimel, või isik, kelle nimel tollideklaratsioon esitatakse
  ; [ME 33]

| 14. | „hävitamine” – kauba füüsiline hävitamine, ringlussevõtt või kõrvaldamine turustuskanaleist viisil, mis välistab taotluse rahuldamist käsitleva otsuse saaja kahjustamise; |
| --- | --- |

14.

„hävitamine” – kauba füüsiline hävitamine, ringlussevõtt või kõrvaldamine turustuskanaleist viisil, mis välistab taotluse rahuldamist käsitleva otsuse saaja kahjustamise;

| 15. | „tollijärelevalve” – määruse (EMÜ) nr 2913/92 artikli 4 lõike 13 kohane tolliasutuste teostatav järelevalve

  tolli üldine tegevus, millega tagatakse, et tollialaseid õigusakte ja vajaduse korral muid tollijärelevalve alla kuuluva kauba suhtes kohaldatavaid õigusnorme järgitakse
  ; [ME 34] |
| --- | --- |

15.

„tollijärelevalve” – määruse (EMÜ) nr 2913/92 artikli 4 lõike 13 kohane tolliasutuste teostatav järelevalve

  tolli üldine tegevus, millega tagatakse, et tollialaseid õigusakte ja vajaduse korral muid tollijärelevalve alla kuuluva kauba suhtes kohaldatavaid õigusnorme järgitakse
  ; [ME 34]

| 16. | „liidu tolliterritoorium” – määruse (EMÜ) nr 2913/92 artiklis 3 viidatud ühenduse tolliterritoorium; |
| --- | --- |

16.

„liidu tolliterritoorium” – määruse (EMÜ) nr 2913/92 artiklis 3 viidatud ühenduse tolliterritoorium;

| 17. | „kauba vabastamine” – toiming, millega toll teeb kauba kättesaadavaks nende eesmärkide jaoks, mis tulenevad tolliprotseduurist, millele kaup on suunatud; |
| --- | --- |

17.

„kauba vabastamine” – toiming, millega toll teeb kauba kättesaadavaks nende eesmärkide jaoks, mis tulenevad tolliprotseduurist, millele kaup on suunatud;

| 17a) | „väike kaubapartii” – kaubanduslikku laadi üksiksaadetis, milles










  a) | on vähem kui kolm toodet; või |
| --- | --- | --- |

17a)

„väike kaubapartii” – kaubanduslikku laadi üksiksaadetis, milles

a)

on vähem kui kolm toodet; või

| b) | sisalduvad tooted kaaluvad kokku vähem kui 2 kilogrammi. [ME 35] |
| --- | --- |

b)

sisalduvad tooted kaaluvad kokku vähem kui 2 kilogrammi. [ME 35]

| 17b) | „kergesti riknev kaup” – kaup, mis aja jooksul tõenäoliselt kaotab suure osa oma väärtusest või mis oma eripära tõttu on hävimise ohus. [ME 36] |
| --- | --- |

17b)

„kergesti riknev kaup” – kaup, mis aja jooksul tõenäoliselt kaotab suure osa oma väärtusest või mis oma eripära tõttu on hävimise ohus. [ME 36]

Artikkel 3

Kohaldatav õigus

Ilma et see mõjutaks 11. juuli 2007. aasta Euroopa Parlamendi Ja Nõukogu määruse (EÜ) nr 864/2007 (lepinguväliste võlasuhete suhtes kohaldatava õiguse kohta (Rooma II)) (23) artiklit 8, kohaldatakse selle kindlakstegemiseks, kas kõnealuste kaupade kasutamine annab alust kahtlustada intellektuaalomandiõiguse rikkumist või on intellektuaalomandiõigust rikkunud, selle liikmesriigi õigust, kus kaup ühes artikli 1 lõikes 1 kirjeldatud olukorras leitakse.

II   PEATÜKK

TAOTLUSED TOLLIASUTUSTE SEKKUMISEKS

1.   jagu

MEETMETAOTLUSTE ESITAMINE

Artikkel 4

Isikud, kellel on taotluse esitamise õigus

1.   Isikud, kellel on riikliku või liidu taotluse esitamise õigus, on ühed järgmistest isikutest:

| a) | intellektuaalomandiõiguste omajad; |
| --- | --- |

a)

intellektuaalomandiõiguste omajad;

| b) | intellektuaalomandiõiguste kollektiivse esindamise organisatsioonid, kes on

  esindavad seaduslikult
  autoriõiguste või autoriõigustega kaasnevate õiguste omajate üldtunnustatud esindajad

  omajaid
  ; [ME 37] |
| --- | --- |

b)

intellektuaalomandiõiguste kollektiivse esindamise organisatsioonid, kes on

  esindavad seaduslikult
  autoriõiguste või autoriõigustega kaasnevate õiguste omajate üldtunnustatud esindajad

  omajaid
  ; [ME 37]

| c) | kutselised intellektuaalomandi kaitse organisatsioonid, kes on

  esindavad seaduslikult
  intellektuaalomandiõiguste omajate üldtunnustatud esindajad

  omajaid
  ; [ME 38] |
| --- | --- |

c)

kutselised intellektuaalomandi kaitse organisatsioonid, kes on

  esindavad seaduslikult
  intellektuaalomandiõiguste omajate üldtunnustatud esindajad

  omajaid
  ; [ME 38]

| d) | rühmad määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 5 lõike 1 tähenduses, tootjarühmad määruse (EÜ) 1234/2007 artikli 118e tähenduses või sarnased tootjarühmad, mis on nähtud ette liidu geograafilisi tähiseid reguleerivate õigusaktidega ja mis esindavad geograafilist tähist kasutavaid tootjaid, või selliste rühmade esindajad; ettevõtjad, kellel on õigus kasutada geograafilist tähist, samuti sellise geograafilise tähise osas pädevad kontrolliasutused. |
| --- | --- |

d)

rühmad määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 5 lõike 1 tähenduses, tootjarühmad määruse (EÜ) 1234/2007 artikli 118e tähenduses või sarnased tootjarühmad, mis on nähtud ette liidu geograafilisi tähiseid reguleerivate õigusaktidega ja mis esindavad geograafilist tähist kasutavaid tootjaid, või selliste rühmade esindajad; ettevõtjad, kellel on õigus kasutada geograafilist tähist, samuti sellise geograafilise tähise osas pädevad kontrolliasutused.

2.   Lisaks lõikes 1 sätestatud isikutele on riikliku taotluse esitamise õigus ka kõigil järgmistel isikutel:

| a) | kõik muud isikud, kellel on intellektuaalomandiõiguse kasutamise luba; |
| --- | --- |

a)

kõik muud isikud, kellel on intellektuaalomandiõiguse kasutamise luba;

| b) | tootjarühmad, mis on nähtud ette liikmesriikide geograafilisi tähiseid reguleerivate õigusaktidega ja mis esindavad geograafilist tähist kasutavaid tootjaid, või selliste rühmade esindajad; ettevõtjad, kellel on õigus kasutada geograafilist tähist, samuti sellise geograafilise tähise osas pädevad kontrolliasutused. |
| --- | --- |

b)

tootjarühmad, mis on nähtud ette liikmesriikide geograafilisi tähiseid reguleerivate õigusaktidega ja mis esindavad geograafilist tähist kasutavaid tootjaid, või selliste rühmade esindajad; ettevõtjad, kellel on õigus kasutada geograafilist tähist, samuti sellise geograafilise tähise osas pädevad kontrolliasutused.

3.   Lisaks lõikes 1 sätestatud isikutele on liidu taotluse esitamise õigus liidu tolliterritooriumi hõlmava ainulitsentsi valdajal.

4.   Kõik isikud, kellel on lõigete 1, 2 ja 3 alusel õigus esitada taotlus, peavad olema võimelised algatama liikmesriigis, kus kaup leiti, menetluse intellektuaalomandiõiguste rikkumise kohta.

Artikkel 5

Intellektuaalomandiõigused, mille suhtes saab esitada liidu taotluse

Liidu taotluse saab esitada mis tahes intellektuaalomandiõiguse suhtes, mida kohaldatakse kogu liidus.

Artikkel 6

Taotluste esitamine

1.   Kui kahtlustatakse, et kauba kasutamisega rikutakse intellektuaalomandiõigust, võivad artiklis 4 osutatud isikud nõuda tolliasutustelt meetmete võtmist, esitades pädevale tolliasutusele taotluse. Taotlus koostatakse lõikes 3 osutatud vormis.

1a.
     
  Artiklis 4 osutatud isikud esitavad ainult ühe taotluse iga liikmesriigis või liidus kaitstava intellektuaalomandiõiguse kohta. [ME 39]

2.   Iga liikmesriik nimetab tolliasutuse, mis on pädev taotlusi vastu võtma ja menetlema. Liikmesriik teavitab sellest komisjoni ja komisjon avalikustab liikmesriikide määratud pädevate tolliasutuste nimekirja.

3.   Komisjon kehtestab rakendusaktidega taotluse vormi. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu vastavalt artikli 29 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusele.
  Oma rakendusvolituste kasutamisel konsulteerib komisjon Euroopa andmekaitseinspektoriga. [ME 40]

Vormis nõutakse eelkõige, et taotleja esitaks järgmise teabe:

| a) | taotleja andmed; |
| --- | --- |

a)

taotleja andmed;

| b) | taotleja staatus artikli 4 tähenduses; |
| --- | --- |

b)

taotleja staatus artikli 4 tähenduses;

| c) | esitada tulevad täiendavad dokumendid, mis veenavad tolliasutust selles, et taotleja on isik, kellel on taotluse esitamise õigus; |
| --- | --- |

c)

esitada tulevad täiendavad dokumendid, mis veenavad tolliasutust selles, et taotleja on isik, kellel on taotluse esitamise õigus;

| d) | taotlejat esindava füüsilise või juriidilise isiku volitused kooskõlas selle liikmesriigi õigusaktidega, kus taotlus esitatakse; |
| --- | --- |

d)

taotlejat esindava füüsilise või juriidilise isiku volitused kooskõlas selle liikmesriigi õigusaktidega, kus taotlus esitatakse;

| e) | jõustamist vajav(ad) intellektuaalomandiõigus(ed); |
| --- | --- |

e)

jõustamist vajav(ad) intellektuaalomandiõigus(ed);

| f) | liidu taotluse korral: liikmesriik või liikmesriigid, kus tolli sekkumist taotletakse; |
| --- | --- |

f)

liidu taotluse korral: liikmesriik või liikmesriigid, kus tolli sekkumist taotletakse;

| g) | konkreetsed ja tehnilised andmed autentse kauba kohta, sh vajaduse korral
  märgistus, nt vöötkood, ja
  pildid; [ME 41] |
| --- | --- |

g)

konkreetsed ja tehnilised andmed autentse kauba kohta, sh vajaduse korral
  märgistus, nt vöötkood, ja
  pildid; [ME 41]

| h) | teave, mis tuleb vormile lisada ja mida on vaja selleks, et tolliasutused saaksid kõnealuse kauba hõlpsasti tuvastada; |
| --- | --- |

h)

teave, mis tuleb vormile lisada ja mida on vaja selleks, et tolliasutused saaksid kõnealuse kauba hõlpsasti tuvastada;

| i) | kogu asjaga seotud teave, mis võimaldab tolliasutustel analüüsida ja hinnata asjakohas(t)e intellektuaalomandiõigus(t)e rikkumise ohtu
  , nt teave volitatud turustaja kohta
  ; [ME 42] |
| --- | --- |

i)

kogu asjaga seotud teave, mis võimaldab tolliasutustel analüüsida ja hinnata asjakohas(t)e intellektuaalomandiõigus(t)e rikkumise ohtu
  , nt teave volitatud turustaja kohta
  ; [ME 42]

| j) | juriidilistes ja tehnilistes küsimustes taotlejat esindava(te) isiku(te) nimi/nimed ja aadress(id); |
| --- | --- |

j)

juriidilistes ja tehnilistes küsimustes taotlejat esindava(te) isiku(te) nimi/nimed ja aadress(id);

| k) | taotleja kinnitus selle kohta, et ta teavitab pädevat tolliasutust mis tahes artiklis 14 kirjeldatud olukorrast; |
| --- | --- |

k)

taotleja kinnitus selle kohta, et ta teavitab pädevat tolliasutust mis tahes artiklis 14 kirjeldatud olukorrast;

| l) | taotleja kinnitus selle kohta, et ta edastab ja ajakohastab kogu asjaga seotud teabe, mis võimaldab tolliasutustel analüüsida ja hinnata asjakohas(t)e intellektuaalomandiõigus(t)e rikkumise ohtu; |
| --- | --- |

l)

taotleja kinnitus selle kohta, et ta edastab ja ajakohastab kogu asjaga seotud teabe, mis võimaldab tolliasutustel analüüsida ja hinnata asjakohas(t)e intellektuaalomandiõigus(t)e rikkumise ohtu;

| m) | taotleja kinnitus vastutuse võtmise kohta artiklis 26 sätestatud tingimustel; |
| --- | --- |

m)

taotleja kinnitus vastutuse võtmise kohta artiklis 26 sätestatud tingimustel;

| n) | taotleja kinnitus selle kohta, et ta kannab artiklis 27 nimetatud kulud vastavalt kõnealuses artiklis sätestatud tingimustele. |
| --- | --- |

n)

taotleja kinnitus selle kohta, et ta kannab artiklis 27 nimetatud kulud vastavalt kõnealuses artiklis sätestatud tingimustele.

| o) | taotleja kinnitus selle kohta, et ta nõustub, et tema esitatud andmeid töötleb komisjon.
  [ME 43] |
| --- | --- |

o)

taotleja kinnitus selle kohta, et ta nõustub, et tema esitatud andmeid töötleb komisjon.
  [ME 43]

Taotlus sisaldab teavet, mis tuleb esitada andmesubjektile vastavalt määrusele (EÜ) nr 45/2001 ja liikmesriigi õigusaktidele, millega rakendatakse direktiivi 95/46/EÜ. [ME 44]

4.   Kui taotluste kättesaamiseks ja töötlemiseks on võimalik kasutada arvutisüsteeme, tuleb taotlused esitada elektrooniliste andmetöötlusvahendite abil.
  Liikmesriigid teevad need süsteemid kättesaadavaks hiljemalt 1. jaanuaril 2014. [ME 45]

5.   Kui taotlus on esitatud pärast seda, kui tolliasutused on teatanud kauba vabastamise peatamisest või kinnipidamisest vastavalt artikli 17 lõikele 4, peab see taotlus vastama järgmistele täiendavatele nõuetele:

| a) | see tuleb esitada pädevale tolliasutusele nelja tööpäeva jooksul alates kauba vabastamise peatamisest või kinnipidamisest teatamisest; |
| --- | --- |

a)

see tuleb esitada pädevale tolliasutusele nelja tööpäeva jooksul alates kauba vabastamise peatamisest või kinnipidamisest teatamisest;

| b) | see peab olema riiklik taotlus; |
| --- | --- |

b)

see peab olema riiklik taotlus;

| c) | see peab sisaldama lõikes 3 nõutud teavet. Taotleja võib siiski esitamata jätta lõike 3 punktides g–i nimetatud andmed. |
| --- | --- |

c)

see peab sisaldama lõikes 3 nõutud teavet. Taotleja võib siiski esitamata jätta lõike 3 punktides g–i nimetatud andmed.

2.   jagu

MEETMETAOTLUSI KÄSITLEVAD OTSUSED

Artikkel 7

Taotluste läbivaatamine

1.   Kui pädev tolliasutus leiab taotluse kättesaamisel, et selles ei ole kogu artikli 6 lõikes 3 nõutud teavet, nõuab pädev tolliasutus taotlejalt puuduva teabe esitamist kümne tööpäeva jooksul alates teate saatmisest.

Sellistel juhtudel pikendatakse artikli 8 esimeses lõigus nimetatud tähtaega seni, kuni asjakohane teave on kätte saadud.

2.   Kui taotleja ei esita puuduvat teavet lõikes 1 nimetatud ajavahemiku jooksul, lükkab

  võib
  pädev tolliasutus taotluse tagasi
  lükata. Sel juhul põhjendab pädev tolliasutus oma otsust ja annab teavet edasikaebamismenetluse kohta
  . [ME 46]

3.   Taotlejalt ei küsita tasu taotluse läbivaatamisega kaasnevate halduskulude katmiseks.

Artikkel 8

Meetmetaotluste rahuldamist või tagasilükkamist käsitlevatest otsustest teatamine

Pädev tolliasutus teavitab taotlejat oma otsusest taotlus rahuldada või tagasi lükata 30 tööpäeva jooksul alates taotluse saamisest.

Kui aga tolliasutused on taotlejat eelnevalt teavitanud kauba vabastamise peatamisest või kinnipidamisest, teavitab pädev tolliasutus taotlejat oma otsusest taotlus rahuldada või tagasi lükata ühe tööpäeva jooksul alates taotluse saamisest.

Artikkel 9

Meetmetaotlusi käsitlevad otsused

1.   Riiklike taotluste rahuldamist käsitlevad otsused, selliste otsuste kehtetuks tunnistamist või muutmist käsitlevad otsused ja otsused, millega pikendatakse ajavahemikku, mille jooksul tollil tuleb meetmeid võtta, jõustuvad riikliku taotluse esitamise liikmesriigis alates nende vastuvõtmise kuupäevast.

2.   Liidu taotluste rahuldamist käsitlevad otsused, selliste otsuste kehtetuks tunnistamist või muutmist käsitlevad otsused ja otsused, millega pikendatakse ajavahemikku, mille jooksul tollil tuleb meetmeid võtta, jõustuvad järgmiselt:

| a) | taotluse esitamise liikmesriigis alates vastuvõtmise kuupäevast; |
| --- | --- |

a)

taotluse esitamise liikmesriigis alates vastuvõtmise kuupäevast;

| b) | kõigis muudes liikmesriikides, kus tolli sekkumist nõutakse, alates kuupäevast, mil tolliasutusi artikli 13 lõike 2 kohaselt teavitatakse, ja eeldusel, et otsuse saaja on täitnud artikli 27 lõike 3 kohased kohustused. |
| --- | --- |

b)

kõigis muudes liikmesriikides, kus tolli sekkumist nõutakse, alates kuupäevast, mil tolliasutusi artikli 13 lõike 2 kohaselt teavitatakse, ja eeldusel, et otsuse saaja on täitnud artikli 27 lõike 3 kohased kohustused.

Artikkel 10

Ajavahemik, mille jooksul tolliasutustel tuleb meetmeid võtta

1.   Kui taotlus rahuldatakse, määrab pädev tolliasutus kindlaks ajavahemiku, mille jooksul toll peab sekkuma.

Kõnealune ajavahemik algab taotluse rahuldamist käsitleva otsuse vastuvõtmise kuupäevast ja see ei kesta kauem kui üks aasta.

2.   Kui taotlus, mis on esitatud pärast seda, kui tolliasutused on taotlejat eelnevalt teavitanud kauba vabastamise peatamisest või kinnipidamisest vastavalt artikli 17 lõikele 4, ei sisalda artikli 6 lõike 3 punktides g–i nimetatud andmeid, rahuldatakse see ainult kõnealuse kauba vabastamise peatamiseks või kinnipidamiseks.

3.   Kui intellektuaalomandiõigus kaotab kehtivuse või kui taotleja ei ole muudel põhjustel enam taotluse esitamiseks õigustatud isik, ei võta tolliasutused mingeid meetmeid. Taotluse rahuldanud tolliasutused tunnistavad rahuldamist käsitleva otsuse kehtetuks või muudavad seda.

Artikkel 11

Selle ajavahemiku pikendamine, mille jooksul tolliasutustel tuleb meetmeid võtta

1.   Kui ajavahemik, mille jooksul tolliasutustel tuleb meetmeid võtta, lõppeb, võib esialgse otsuse teinud tolliasutus seda taotluse rahuldamist käsitleva otsuse saaja taotlusel pikendada, kui kõik käesoleva määruse kohased otsuse saaja võlad tolliasutustele on tasutud.

2.   Kui taotlus selle ajavahemiku pikendamiseks, mille jooksul tolliasutustel tuleb meetmeid võtta, on esitatud vähem kui 30 tööpäeva enne kõnealuse otsuse kehtivuse lõppu, võib pädev tolliasutus pikendamisest keelduda.

3.   Taotluses selle ajavahemiku pikendamiseks, mille jooksul tolliasutustel tuleb meetmeid võtta, tuleb teavitada kõigist artikli 6 lõikes 3 sätestatud andmete muudatustest.

4.   Pädev tolliasutus teavitab taotluse rahuldamist käsitleva otsuse saajat pikendamisotsusest 30 tööpäeva jooksul alates kõnealuse taotluse kättesaamisest.

5.   Pikendatud ajavahemik, mille jooksul tolliasutustel tuleb meetmeid võtta, algab pikendamistaotluse rahuldamist käsitleva otsuse vastuvõtmise kuupäevast ja see ei kesta kauem kui üks aasta.

Kui intellektuaalomandiõigus kaotab kehtivuse või kui taotleja ei ole muudel põhjustel enam taotluse esitamiseks õigustatud isik, ei võta tolliasutused mingeid meetmeid. Pikendamistaotluse rahuldanud tolliasutused tunnistavad rahuldamist käsitleva otsuse kehtetuks või muudavad seda.

6.   Otsuse saajalt ei küsita tasu pikendamistaotluse läbivaatamisega kaasnevate halduskulude katmiseks.

7.   Komisjon kehtestab rakendusaktidega pikendamistaotluse vormi. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu vastavalt artikli 29 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusele.

Artikkel 12

Otsuse muutmine seoses intellektuaalomandiõigustega

Pädev tolliasutus, kes võttis vastu taotluse rahuldamist käsitleva otsuse, võib kõnealuse otsuse saaja taotlusel muuta intellektuaalomandiõiguste loetelu selles otsuses.

Liidu taotluse rahuldamist käsitleva otsuse korral piirduvad kõik intellektuaalomandiõiguste lisamises seisnevad muudatused artikliga 5 hõlmatud intellektuaalomandiõigustega.

Artikkel 13

Pädeva tolliasutuse teatamiskohustus

1.   Pädev tolliasutus, kellele riiklik taotlus esitati, edastab oma liikmesriigi tolliasutustele järgmised otsused kohe pärast nende vastuvõtmist:

| a) | riikliku taotluse rahuldamist käsitlevad otsused; |
| --- | --- |

a)

riikliku taotluse rahuldamist käsitlevad otsused;

| b) | riikliku taotluse rahuldamist käsitlevate otsuste tühistamisotsused; |
| --- | --- |

b)

riikliku taotluse rahuldamist käsitlevate otsuste tühistamisotsused;

| c) | riikliku taotluse rahuldamist käsitlevate otsuste muutmisotsused; |
| --- | --- |

c)

riikliku taotluse rahuldamist käsitlevate otsuste muutmisotsused;

| d) | otsused selle ajavahemiku pikendamise kohta, mille jooksul tolliasutustel tuleb meetmeid võtta. |
| --- | --- |

d)

otsused selle ajavahemiku pikendamise kohta, mille jooksul tolliasutustel tuleb meetmeid võtta.

2.   Pädev tolliasutus, kellele liidu taotlus esitati, edastab liidu taotluses osutatud liikmesriigi või liikmesriikide tolliasutustele järgmised otsused:

| a) | liidu taotluse rahuldamist käsitlevad otsused |
| --- | --- |

a)

liidu taotluse rahuldamist käsitlevad otsused

| b) | liidu taotluse rahuldamist käsitlevate otsuste tühistamisotsused; |
| --- | --- |

b)

liidu taotluse rahuldamist käsitlevate otsuste tühistamisotsused;

| c) | liidu taotluse rahuldamist käsitlevate otsuste muutmisotsused; |
| --- | --- |

c)

liidu taotluse rahuldamist käsitlevate otsuste muutmisotsused;

| d) | otsused selle ajavahemiku pikendamise või pikendamisest keeldumise kohta, mille jooksul tolliasutustel tuleb meetmeid võtta; |
| --- | --- |

d)

otsused selle ajavahemiku pikendamise või pikendamisest keeldumise kohta, mille jooksul tolliasutustel tuleb meetmeid võtta;

| e) | otsused, millega artikli 15 lõike 2 kohaselt peatatakse tolliasutuste sekkumine. |
| --- | --- |

e)

otsused, millega artikli 15 lõike 2 kohaselt peatatakse tolliasutuste sekkumine.

Liidu taotluses osutatud liikmesriigi/-riikide pädev tolliasutus edastab seejärel kohe need otsused sellesama liikmesriigi tolliasutustele.

3.   Siis kui artikli 31 lõikes 3 osutatud komisjoni keskandmebaas on loodud, vahetatakse kõiki meetmetaotluste kohta tehtud otsuseid käsitlevaid andmeid, täiendavaid dokumente ning tolliasutuste ja liikmesriikide vahelisi teateid kõnealuse andmebaasi kaudu.

Artikkel 14

Taotluse rahuldamist käsitleva otsuse saaja teatamiskohustus

Taotluse rahuldamist käsitleva otsuse saaja peab teavitama otsuse vastu võtnud pädevat tolliasutust
  viie tööpäeva jooksul
  järgmistest asjaoludest: [ME 47]

| a) | mõni tema taotlusega hõlmatud intellektuaalomandiõigus kaotab kehtivuse; |
| --- | --- |

a)

mõni tema taotlusega hõlmatud intellektuaalomandiõigus kaotab kehtivuse;

| b) | otsuse saaja ei ole muudel põhjustel enam taotluse esitamiseks õigustatud isik; |
| --- | --- |

b)

otsuse saaja ei ole muudel põhjustel enam taotluse esitamiseks õigustatud isik;

| c) | artikli 6 lõikes 3 nõutud teabe muudatused. |
| --- | --- |

c)

artikli 6 lõikes 3 nõutud teabe muudatused.

Artikkel 15

Teatamiskohustuse täitmata jätmine taotluse rahuldamist käsitleva otsuse saaja poolt

1.   Kui taotluse rahuldamist käsitleva otsuse saaja kasutab tolliasutustelt saadud teavet muul kui artiklis 19 sätestatud eesmärgil, võib pädev tolliasutus:

| a) | peatada taotluse rahuldamist käsitleva otsuse liikmesriigis, kus teave esitati või kus seda kasutati, kuni selle ajavahemiku lõppemiseni, mille jooksul tolliasutustel tuleb meetmeid võtta; |
| --- | --- |

a)

peatada taotluse rahuldamist käsitleva otsuse liikmesriigis, kus teave esitati või kus seda kasutati, kuni selle ajavahemiku lõppemiseni, mille jooksul tolliasutustel tuleb meetmeid võtta;

| b) | keelduda pikendamast ajavahemikku, mille jooksul tolliasutustel tuleb meetmeid võtta. |
| --- | --- |

b)

keelduda pikendamast ajavahemikku, mille jooksul tolliasutustel tuleb meetmeid võtta.

2.   Pädev tolliasutus võib otsustada peatada tolliasutuste sekkumine kuni selle ajavahemiku lõppemiseni, mille jooksul tolliasutustel tuleb meetmeid võtta, kui otsuse saaja:

| a) | ei täida artikli 14 kohast teatamiskohustust; |
| --- | --- |

a)

ei täida artikli 14 kohast teatamiskohustust;

| b) | ei vasta artikli 18 lõike 2 tingimustele proovide/näidiste tagastamise kohta;
  [ME 48] |
| --- | --- |

b)

ei vasta artikli 18 lõike 2 tingimustele proovide/näidiste tagastamise kohta;
  [ME 48]

| c) | ei täida artikli 27 lõigete 1 ja 3 kohaseid kohustusi seoses kulude ja tõlkimisega; |
| --- | --- |

c)

ei täida artikli 27 lõigete 1 ja 3 kohaseid kohustusi seoses kulude ja tõlkimisega;

| d) | ei algata artikli 20 lõikes 1, artikli 23 lõikes 4 või artikli 24 lõikes 9 sätestatud menetlusi. [ME 49] |
| --- | --- |

d)

ei algata artikli 20 lõikes 1, artikli 23 lõikes 4 või artikli 24 lõikes 9 sätestatud menetlusi. [ME 49]

Liidu taotluse korral jõustub otsus tolliasutuste sekkumise peatamise kohta ainult selles liikmesriigis, kus selline otsus vastu võetakse.

III   PEATÜKK

TOLLI SEKKUMIST REGULEERIVAD SÄTTED

1.   jagu

INTELLEKTUAALOMANDI RIKKUMISE KAHTLUSEGA KAUBA VABASTAMISE PEATAMINE VÕI KINNIPIDAMINE

Artikkel 16

Taotluse rahuldamisele järgnev kauba vabastamise peatamine või kinnipidamine

1.   Kui liikmesriigi tolliasutused tuvastavad ühes artikli 1 lõikes 1 osutatud olukorras kauba, mida kahtlustatakse meetmetaotluse rahuldamist käsitleva otsusega hõlmatud intellektuaalomandiõiguse rikkumises, võtavad

  peatavad
  nad vastu otsuse peatada selle kauba vabastamine

  vabastamise
  või kaup

  peavad kauba
  kinni pidada. [ME 50]

2.   Enne kauba vabastamise peatamist või kinnipidamist käsitleva otsuse vastuvõtmist võivad tolliasutused taotluse rahuldamist käsitleva otsuse saajalt nõuda kogu asjakohase teabe esitamist. Tolliasutused võivad anda

  annavad
  otsuse saajale
  tema nõudmisel
  ka teavet kaubaartiklite tegeliku või oletatava arvu ja nende laadi kohta ning vajaduse korral nende kaubaartiklite pildid

  fotod
  . [ME 51]

3.   Enne kauba vabastamise peatamist või kinnipidamist käsitleva otsuse vastuvõtmist

  Kui kaup, mille puhul kahtlustatakse intellektuaalomandiõiguste rikkumist, ei ole võltsitud ega piraatkaup,
  peavad tolliasutused teatama oma kavatsusest deklarandile või – juhul kui kaup tuleb kinni pidada – kauba valdajale
  enne kauba vabastamise peatamist või kinnipidamist
  . Deklarandile või kauba valdajale tuleb anda võimalus väljendada oma seisukohti kolme tööpäeva jooksul alates sellise teate saatmisest

  kättesaamisest
  . [ME 52]

3a.
     
  Kui kauba suhtes, mille puhul kahtlustatakse, et see on liidus intellektuaalomandiõigusega kaitstud toote imitatsioon või koopia, kohaldatakse peatamismenetlust, nõuavad tolliasutused deklarandilt või kauba valdajalt, et nad esitaksid kolme tööpäeva jooksul alates nõude kättesaamisest piisavad tõendid selle kohta, et kauba lõplik sihtkoht on väljaspool liidu territooriumi. Tolliasutused eeldavad, et lõplik sihtkoht on liidu territoorium, kui ei esitata piisavalt vastupidiseid tõendeid.

Komisjon võtab hiljemalt ... (24) vastu rakendusaktid, millega kehtestatakse suunised tolliasutustele selle kohta, kuidas hinnata ohtu, et esimeses lõigus viidatud kaup võidakse ümber suunata liidu turule. Need rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 29 lõikes 2 viidatud nõuandemenetlusega. [ME 53]

4.   Tolliasutused peavad teavitama taotluse rahuldamist käsitleva otsuse saajat ja deklaranti või kauba valdajat oma otsusest kauba vabastamine peatada

  vabastamise peatamisest
  või kaup kinni pidada

  kauba kinnipidamisest
  ühe tööpäeva jooksul alates oma otsuse vastuvõtmise päevast.
  Teine võimalus on, et tolliasutused võivad taotluse rahuldamist käsitleva otsuse saajalt nõuda, et ta teavitaks eelnevast deklaranti või kauba valdajat, kui taotluse rahuldamist käsitleva otsuse saaja tagab, et ta järgib käesolevas määruses sätestatud tähtaegu ja kohustusi. [ME 54]

Deklarandi või kauba valdaja teavitamine hõlmab teavet artiklis 20 muu kui võltsitud ja piraatkauba suhtes sätestatud õiguslike tagajärgede ja artiklis 23 võltsitud ja piraatkauba suhtes sätestatud õiguslike tagajärgede kohta. [ME 55]

5.   Tolliasutused peavad teavitama taotluse rahuldamist käsitleva otsuse saajat ja deklaranti või kauba valdajat selle kauba tegelikust või hinnangulisest kogusest ja tegelikust või oletatavast laadist, mille vabastamine on peatatud või mis on kinnipeetud, lisades vajadusel nende kaubaartiklite pildid

  fotod
  . [ME 56]

6.   Kui kauba valdajaks peetakse mitut isikut, ei ole tolliasutused kohustatud teavitama rohkem kui üht isikut.

Artikkel 17

Sellise kauba vabastamise peatamine või kinnipidamine, mille kohta taotlust ei rahuldatud

1.   Kui tolliasutused tuvastavad ühes artikli 1 lõikes 1 osutatud olukorras oma tegevuse käigus kauba, mida kahtlustatakse intellektuaalomandiõiguse rikkumises, võivad nad peatada selle kauba vabastamise või kauba kinni pidada enne, kui neid on teavitatud selle kauba suhtes tehtud taotluse rahuldamist käsitlevast otsusest.

2.   Enne kauba vabastamise peatamist või
  kauba
  kinnipidamist käsitleva otsuse vastuvõtmist võivad tolliasutused ilma muud teavet kui kaubaartiklite tegelik või oletatav arv, nende laad ja vajaduse korral pildid

  fotod
  avaldamata nõuda igalt intellektuaalomandiõiguste väidetavat rikkumist käsitleva taotluse esitamiseks õigustatud isikult kogu asjakohase teabe esitamist. [ME 57]

3.   Enne kauba vabastamise peatamist või kinnipidamist käsitleva otsuse vastuvõtmist peavad tolliasutused teatama oma kavatsusest deklarandile või – juhul kui kaup tuleb kinni pidada – kauba valdajale. Deklarandile või kauba valdajale tuleb anda võimalus väljendada oma seisukohti kolme tööpäeva jooksul alates sellise teate saatmisest.
  [ME 58]

3a.
     
  Kui kauba suhtes, mille puhul kahtlustatakse, et see on liidus intellektuaalomandiõigusega kaitstud toote imitatsioon või koopia, kohaldatakse peatamismenetlust, nõuavad tolliasutused deklarandilt või kauba valdajalt, et nad esitaksid kolme tööpäeva jooksul alates nõude saatmisest piisavad tõendid selle kohta, et kauba lõplik sihtkoht on väljaspool liidu territooriumi. Tolliasutused eeldavad, et lõplik sihtkoht on liidu territoorium, kui ei esitata piisavalt vastupidiseid tõendeid.

Komisjon võtab hiljemalt ... (25) vastu rakendusaktid, millega kehtestatakse suunised tolliasutustele selle kohta, kuidas hinnata ohtu, et esimeses lõigus viidatud kaup võidakse ümber suunata liidu turule. Need rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 29 lõikes 2 viidatud nõuandemenetlusega. [ME 59]

4.   Tolliasutused peavad teavitama kauba vabastamise peatamisest või kinnipidamisest kõiki intellektuaalomandiõiguste väidetavat rikkumist käsitleva taotluse esitamiseks õigustatud isikuid ühe tööpäeva jooksul alates kauba vabastamise peatamisest või kinnipidamisest.

4a.
     
  Kui ei ole võimalik teha kindlaks isikut, kellel on taotluse esitamise õigus, teevad tolliasutused koostööd pädevate asutustega, et teha kindlaks isik, kellel on taotluse esitamise õigus. [ME 60]

5.   Tolliasutused peavad kauba vabastama või selle kinnipidamise lõpetama kohe pärast kõigi tolliformaalsuste täitmist järgmistel juhtudel:

| a) | kui nad ei ole ühe tööpäeva jooksul alates kauba vabastamise peatamisest või kinnipidamisest kindlaks teinud ühtki isikut, kellel on õigus esitada intellektuaalomandiõiguste väidetavat rikkumist käsitlevat taotlust; |
| --- | --- |

a)

kui nad ei ole ühe tööpäeva jooksul alates kauba vabastamise peatamisest või kinnipidamisest kindlaks teinud ühtki isikut, kellel on õigus esitada intellektuaalomandiõiguste väidetavat rikkumist käsitlevat taotlust;

| b) | kui nad ei ole saanud artikli 6 lõike 5 kohast taotlust või on selle tagasi lükanud. |
| --- | --- |

b)

kui nad ei ole saanud artikli 6 lõike 5 kohast taotlust või on selle tagasi lükanud.

Tolliasutused peavad teavitama deklaranti või kauba valdajat oma otsusest kauba vabastamine peatada

  vabastamise peatamisest
  või kaup kinni pidada

  selle kinnipidamisest
  ühe tööpäeva jooksul alates oma otsuse vastuvõtmise päevast. [ME 61]

6.   Käesolevat artiklit ei kohaldata kergesti rikneva kauba suhtes.
  [ME 62]

Artikkel 18

Sellise kauba kontrollimine, mille vabastamine on peatatud või mis on kinni peetud, ning sellest proovide/näidiste võtmine

1.   Tolliasutused peavad andma taotluse rahuldamist käsitleva otsuse saajale ja deklarandile või kauba valdajale võimaluse kontrollida kaupa, mille vabastamine on peatatud või mis on kinni peetud.

2.   Tolliasutused võivad võtta
  kaubakogusest representatiivseid
  proove ja esitada
  või saata
  neid taotluse rahuldamist käsitleva otsuse saajale tema nõudmisel ainult analüüsimiseks ning selleks, et lihtsustada järgnevat menetlust seoses võltsitud ja piraatkaubaga. Kõnealuseid proove analüüsitakse taotluse rahuldamist käsitleva otsuse saaja omal vastutusel. [ME 63]

Kui asjaolud lubavad, antakse proovid/näidised tagasi, kui tehniline analüüs on lõpetatud ja enne kui kaup vabastatakse või selle kinnipidamine lõpetatakse.

3.   Tolliasutused peavad taotluse korral ja juhul, kui see on teada, esitama taotluse rahuldamist käsitleva otsuse saajale
  ja vajaduse korral õiguskaitseasutustele
  kaubasaaja, kaubasaatja ning deklarandi või kauba valdaja nimed ja aadressid ning teabe tolliprotseduuri ja intellektuaalomandi rikkumise kahtlusega kauba päritolu, lähte- ja sihtkoha kohta. [ME 64]

4.   Ladustamistingimused kauba vabastamise peatamise või kinnipidamise ajaks, sh kuludega seotud sätted, määrab iga liikmesriik.

Artikkel 19

Taotluse rahuldamist käsitleva otsuse saaja luba kasutada teatavat teavet

Kui taotluse rahuldamist käsitleva otsuse saaja on kätte saanud artikli 18 lõike 3 kohase teabe, tohib otsuse saaja kasutada kõnealust teavet ainult järgmistel eesmärkidel:

| a) | algatada menetlus, et teha kindlaks, kas intellektuaalomandiõigust on rikutud
  , või sellise menetluse käigus
  ; [ME 65] |
| --- | --- |

a)

algatada menetlus, et teha kindlaks, kas intellektuaalomandiõigust on rikutud
  , või sellise menetluse käigus
  ; [ME 65]

| aa) | võtta täiendavaid meetmeid intellektuaalomandiõiguste rikkuja väljaselgitamiseks; [ME 66] |
| --- | --- |

aa)

võtta täiendavaid meetmeid intellektuaalomandiõiguste rikkuja väljaselgitamiseks; [ME 66]

| ab) | algatada kriminaalmenetlust, või sellise menetluse käigus; [ME 67] |
| --- | --- |

ab)

algatada kriminaalmenetlust, või sellise menetluse käigus; [ME 67]

| b) | nõuda hüvitist rikkujalt või muudelt isikutelt, kui kaup hävitati kooskõlas artikli 20 lõikega 3 või artikli 23 lõikega 3; [ME 68] |
| --- | --- |

b)

nõuda hüvitist rikkujalt või muudelt isikutelt, kui kaup hävitati kooskõlas artikli 20 lõikega 3 või artikli 23 lõikega 3; [ME 68]

| ba) | kriminaaluurimise või kriminaalmenetluse jaoks või nendega seoses, kaasa arvatud intellektuaalomandiõigustega seotud teave; [ME 69] |
| --- | --- |

ba)

kriminaaluurimise või kriminaalmenetluse jaoks või nendega seoses, kaasa arvatud intellektuaalomandiõigustega seotud teave; [ME 69]

| bb) | kohtuvälise kokkuleppe läbirääkimistel. [ME 70] |
| --- | --- |

bb)

kohtuvälise kokkuleppe läbirääkimistel. [ME 70]

Artikkel 19a

Teabe ja andmete vahetamine tolliasutuste vahel

Vastavalt asjakohastele andmekaitsetagatistele võib komisjon otsustada, et artikli 18 lõike 3 alusel kogutud teavet ja andmeid tuleb jagada liidu tolliasutuste ja kolmandate riikide vastavate asutuste vahel ning luua selle jaoks tingimused. [ME 71]

2.   jagu

KAUBA HÄVITAMINE
  , MENETLUSE ALGATAMINE JA KAUBA EELDATAV VABASTAMINE [ME 72]

Artikkel 20

Kauba hävitamine ja
  menetluse algatamine [ME 73]

1.   Kui muud kui artiklitega 23 ja 24 hõlmatud Kaupa kahtlustatakse intellektuaalomandiõiguse rikkumises, algatab taotluse rahuldamist käsitleva otsuse saaja kümne tööpäeva jooksul alates kauba vabastamise peatamist

  , mille vabastamine on peatatud
  või kinnipidamist käsitleva otsuse saatmisest menetluse,

  mida on kinni peetud vastavalt artiklile 16
  ,
  võib tolli järelevalve all hävitada, ilma
  et teha

  oleks vaja
  kindlaks
  määrata
  , kas intellektuaalomandiõigust on rikutud.

  selle liikmesriigi õiguse alusel, kus kaup asub, kui kõik järgmised tingimused on täidetud:

| a) | Intellektuaalomandi rikkumise kahtlusega

  tuginedes talle vastavalt artikli 16 lõikele 2 esitatud teabele on taotluse rahuldamist käsitleva otsuse saaja kinnitanud kümne tööpäeva jooksul või
  kergesti rikneva kauba korral on esimeses lõikes osutatud menetluse algatamise ajavahemik kolm

  kolme
  tööpäeva
  jooksul
  alates kauba vabastamise peatamist või kinnipidamist käsitleva otsuse saatmisest.

  teate kättesaamisest kirjalikult tolliasutustele, et intellektuaalomandiõigust on rikutud, näidates, millist intellektuaalomandiõigust on rikutud; |
| --- | --- |

a)

Intellektuaalomandi rikkumise kahtlusega

  tuginedes talle vastavalt artikli 16 lõikele 2 esitatud teabele on taotluse rahuldamist käsitleva otsuse saaja kinnitanud kümne tööpäeva jooksul või
  kergesti rikneva kauba korral on esimeses lõikes osutatud menetluse algatamise ajavahemik kolm

  kolme
  tööpäeva
  jooksul
  alates kauba vabastamise peatamist või kinnipidamist käsitleva otsuse saatmisest.

  teate kättesaamisest kirjalikult tolliasutustele, et intellektuaalomandiõigust on rikutud, näidates, millist intellektuaalomandiõigust on rikutud;

| b) | taotluse rahuldamist käsitleva otsuse saaja on tolliasutustele kirjalikult kinnitanud oma nõusolekut hävitada kaup kümne tööpäeva jooksul või kergesti rikneva kauba korral kolme tööpäeva jooksul alates kauba vabastamise peatamist või kinnipidamist käsitleva teate kättesaamisest; |
| --- | --- |

b)

taotluse rahuldamist käsitleva otsuse saaja on tolliasutustele kirjalikult kinnitanud oma nõusolekut hävitada kaup kümne tööpäeva jooksul või kergesti rikneva kauba korral kolme tööpäeva jooksul alates kauba vabastamise peatamist või kinnipidamist käsitleva teate kättesaamisest;

| c) | deklarant või kauba valdaja on tolliasutustele kirjalikult kinnitanud oma nõusolekut hävitada kaup kümne tööpäeva jooksul või kergesti rikneva kauba korral kolme tööpäeva jooksul alates kauba vabastamise peatamist või kinnipidamist käsitleva teate kättesaamisest. |
| --- | --- |

c)

deklarant või kauba valdaja on tolliasutustele kirjalikult kinnitanud oma nõusolekut hävitada kaup kümne tööpäeva jooksul või kergesti rikneva kauba korral kolme tööpäeva jooksul alates kauba vabastamise peatamist või kinnipidamist käsitleva teate kättesaamisest.

Intellektuaalomandi rikkumise kahtlusega kergesti rikneva kauba korral on esimeses lõikes osutatud menetluse algatamise ajavahemik kolm tööpäeva alates kauba vabastamise peatamist või kinnipidamist käsitleva otsuse saatmisest.
  [ME 74]

2.   Tolliasutused annavad loa kauba vabastamiseks või lõpetavad selle kinnipidamise kohe pärast kõigi tolliformaalsuste täitmist, Kui taotluse rahuldamist käsitleva otsuse saaja

  deklarant või kauba valdaja
  ei ole neid lõikes 1 osutatud

  kinnitanud oma nõusolekut hävitada kaup lõike 1 punktis c nimetatud
  ajavahemiku jooksul teavitatud järgmisest:

  ega teatanud kauba vabastamise peatamist või kinnipidamist käsitleva otsuse vastuvõtnud tolliasutustele ka oma vastuseisust kauba hävitamisele, loevad tolliasutused, et deklarant või kauba valdaja on kauba hävitamisega nõus.

| a) | menetluse algatamisest, et teha kindlaks, kas intellektuaalomandiõigust on rikutud; |
| --- | --- |

a)

menetluse algatamisest, et teha kindlaks, kas intellektuaalomandiõigust on rikutud;

| b) | taotluse rahuldamist käsitleva otsuse saaja ja kauba valdaja vahelisest kirjalikust kokkuleppest loovutada kaup hävitamiseks.
  [ME 75] |
| --- | --- |

b)

taotluse rahuldamist käsitleva otsuse saaja ja kauba valdaja vahelisest kirjalikust kokkuleppest loovutada kaup hävitamiseks.
  [ME 75]

3.   Lõike 2 punkti b kohase kauba loovutamise kokkuleppe korral hävitatakse kaup

  Hävitamine toimub
  tollikontrolli all taotluse rahuldamist käsitleva otsuse saaja kulul ja vastutusel, välja arvatud juhul, kui selle liikmesriigi õigusaktides, kus kaup hävitatakse, on ette nähtud teisiti.
  Enne hävitamist võib kaubast võtta proove/näidiseid. [ME 76]

4.   Kui see

  hävitamise kokkulepet ei saavutata või deklarant või kaupade valdaja
  on asjakohane, võivad tolliasutused

  hävitamise vastu
  ,
  algatab
  taotluse rahuldamist käsitleva otsuse saaja taotlusel lõike 1 esimeses lõigus osutatud ajavahemikku pikendada kuni kümne

  20
  tööpäeva võrra

  jooksul või kergesti rikneva kauba korral kolme tööpäeva jooksul alates kauba vabastamise peatamist või kinnipidamist käsitleva teate kättesaamisest menetluse, et teha kindlaks, kas intellektuaalomandiõigust on rikutud
  .

Kergesti rikneva kauba korral lõike 1 teises lõigus osutatud ajavahemikku ei pikendata.
  [ME 77]

4a.
     
  Kui see on asjakohane, annavad tolliasutused loa kauba vabastamiseks või lõpetavad selle kinnipidamise kohe pärast kõigi tolliformaalsuste täitmist, kui taotluse rahuldamist käsitleva otsuse saaja ei ole neid teavitatud järgmisest:

| a) | lõike 1 punktis a nimetatud ajavahemike jooksul oma nõusolekust kaup hävitada; |
| --- | --- |

a)

lõike 1 punktis a nimetatud ajavahemike jooksul oma nõusolekust kaup hävitada;

| b) | lõikes 4 nimetatud ajavahemiku jooksul menetluse algatamisest, et teha kindlaks, kas intellektuaalomandiõigust on rikutud. [ME 78] |
| --- | --- |

b)

lõikes 4 nimetatud ajavahemiku jooksul menetluse algatamisest, et teha kindlaks, kas intellektuaalomandiõigust on rikutud. [ME 78]

Artikkel 21

Kauba eeldatav vabastamine

1.   Kui tolliasutusi on teavitatud, et on algatatud menetlus, et teha kindlaks, kas disainilahenduse, patendi-, või kasuliku mudeli õigust või sordikaitset on rikutud, ja artiklis 20 sätestatud ajavahemik on lõppenud, võib deklarant või kauba valdaja nõuda tolliasutustelt kauba vabastamist või kinnipidamise lõpetamist.

Tolliasutused vabastavad kauba või lõpetavad selle kinnipidamise ainult siis, kui kõik järgmised tingimused on täidetud:

| a) | deklarant või kauba valdaja on andnud tagatise; |
| --- | --- |

a)

deklarant või kauba valdaja on andnud tagatise;

| b) | asutus, mis on pädev kindlaks tegema, kas intellektuaalomandiõigust on rikutud, ei ole heaks kiitnud ettevaatusabinõusid; |
| --- | --- |

b)

asutus, mis on pädev kindlaks tegema, kas intellektuaalomandiõigust on rikutud, ei ole heaks kiitnud ettevaatusabinõusid;

| c) | kõik tolliformaalsused on täidetud. |
| --- | --- |

c)

kõik tolliformaalsused on täidetud.

2.   Lõike 1 punktis a nimetatud tagatise annab deklarant või kauba valdaja kümne tööpäeva jooksul pärast kuupäeva, mil tolliasutused on lõikes 1 osutatud tagatise kätte saanud.

3.   Tolliasutused kehtestavad tagatise summas, mis on piisavalt suur, et kaitsta taotluse rahuldamist käsitleva otsuse saaja huve.

4.   Tagatise andmine ei mõjuta muid taotluse rahuldamist käsitleva otsuse saajale kättesaadavaid õiguskaitsevahendeid.

Artikkel 22

Hävitamiseks loovutatud kauba keelatud tollikäitlusviis

1.   
  Artikli 20, 23 või artikli 24
  kohaselt hävitamiseks loovutatud kaupa ei tohi: [ME 79]

| a) | lubada vabasse ringlusse; |
| --- | --- |

a)

lubada vabasse ringlusse;

| b) | viia välja liidu tolliterritooriumilt; |
| --- | --- |

b)

viia välja liidu tolliterritooriumilt;

| c) | eksportida; |
| --- | --- |

c)

eksportida;

| d) | reeksportida; |
| --- | --- |

d)

reeksportida;

| e) | suunata peatamismenetlusele; |
| --- | --- |

e)

suunata peatamismenetlusele;

| f) | paigutada vabatsooni või -lattu. |
| --- | --- |

f)

paigutada vabatsooni või -lattu.

1a.
     
  Erandina lõike 1 sätetest võivad tolliasutused volitada riiklikke või eraorganisatsioone, mille eesmärk on võidelda võltsimise vastu ja keda on enne asjaomaseid toiminguid eelnevalt individuaalselt volitatud, võtma lõike 1 punktides a-f nimetatud meetmeid. Enne hävitamiseks loovutatud kauba hävitamist võivad volitatud organisatsioonid selle volituses nimetatud tingimustel ladustada, et teha analüüse ja luua saadud teabest võltsimisvastase võitluse eesmärgil andmebaas. Volitatud organisatsioonid avaldatakse komisjoni veebisaidil. [ME 80]

2.   Tolliasutused võivad lubada lõikes 1 nimetatud kauba toimetamist tollijärelevalve all liidu tolliterritooriumil ühest kohast teise, selleks et need tollikontrolli all hävitada
  või et kasutada neid koos vajalike turvameetmetega kasvatuslikel ja näitlikel eesmärkidel
  . [ME 81]

3.   jagu

VÕLTSITUD JA PIRAATKAUP
  [ME 82]

Artikkel 23

Hävitamine ja menetluse algatamine

1.   Võltsitud või piraatkauba kahtlusega kaupa võib tolli järelevalve all hävitada, ilma et oleks vaja kindlaks määrata, kas intellektuaalomandiõigust on rikutud selle liikmesriigi siseriikliku õiguse alusel, kus kaup leitakse, kui kõik järgmised tingimused on täidetud:

| a) | taotluse rahuldamist käsitleva otsuse saaja on tolliasutusi kirjalikult teavitanud oma nõusolekust hävitada kaup kümne tööpäeva jooksul või kergesti rikneva kauba korral kolme tööpäeva jooksul alates kauba vabastamise peatamist või kinnipidamist käsitleva otsuse saatmisest; |
| --- | --- |

a)

taotluse rahuldamist käsitleva otsuse saaja on tolliasutusi kirjalikult teavitanud oma nõusolekust hävitada kaup kümne tööpäeva jooksul või kergesti rikneva kauba korral kolme tööpäeva jooksul alates kauba vabastamise peatamist või kinnipidamist käsitleva otsuse saatmisest;

| b) | deklarant või kauba valdaja on tolliasutustele kirjalikult kinnitanud oma nõusolekut hävitada kaup kümne tööpäeva jooksul või kergesti rikneva kauba korral kolme tööpäeva jooksul alates kauba vabastamise peatamist või kinnipidamist käsitleva otsuse saatmisest. |
| --- | --- |

b)

deklarant või kauba valdaja on tolliasutustele kirjalikult kinnitanud oma nõusolekut hävitada kaup kümne tööpäeva jooksul või kergesti rikneva kauba korral kolme tööpäeva jooksul alates kauba vabastamise peatamist või kinnipidamist käsitleva otsuse saatmisest.

2.   Kui deklarant või kauba valdaja ei ole kinnitanud oma nõusolekut hävitada kaup lõike 1 punktis b nimetatud ajavahemiku jooksul ega teatanud kauba vabastamise peatamist või kinnipidamist käsitleva otsuse vastuvõtnud tolliasutustele ka oma vastuseisust kauba hävitamisele, võivad tolliasutused lugeda, et deklarant või kauba valdaja on kauba hävitamisega nõus.

Toll teatab sellest taotluse rahuldamist käsitleva otsuse saajale.

Kui deklarant või kauba valdaja esitab kauba hävitamise kohta vastuväiteid, teavitavad tolliasutused sellest taotluse rahuldamist käsitleva otsuse saajat.

3.   Hävitamine toimub tollikontrolli all taotluse rahuldamist käsitleva otsuse saaja kulul ja vastutusel, välja arvatud juhul, kui selle liikmesriigi õigusaktides, kus kaup hävitatakse, on ette nähtud teisiti. Enne hävitamist võib kaubast võtta proove/näidiseid.

4.   Kui hävitamise kokkulepet ei saavutata, algatab taotluse rahuldamist käsitleva otsuse saaja kümne tööpäeva jooksul või kergesti rikneva kauba korral kolme tööpäeva jooksul alates kauba vabastamise peatamist või kinnipidamist käsitleva otsuse saatmisest menetluse, et teha kindlaks, kas intellektuaalomandiõigust on rikutud.

Kui see on asjakohane, võivad tolliasutused taotluse rahuldamist käsitleva otsuse saaja taotlusel esimeses lõigus osutatud ajavahemikke pikendada kuni 10 tööpäeva võrra.

Kergesti rikneva kauba korral kõnealuseid ajavahemikke ei pikendata.

5.   Kui see on asjakohane, annavad tolliasutused loa kauba vabastamiseks või lõpetavad selle kinnipidamise kohe pärast kõigi tolliformaalsuste täitmist, kui taotluse rahuldamist käsitleva otsuse saaja ei ole neid teavitatud järgmisest:

| a) | lõike 1 punktis a nimetatud ajavahemike jooksul oma nõusolekust kaup hävitada; |
| --- | --- |

a)

lõike 1 punktis a nimetatud ajavahemike jooksul oma nõusolekust kaup hävitada;

| b) | lõikes 4 nimetatud ajavahemiku jooksul menetluse algatamisest, et teha kindlaks, kas intellektuaalomandiõigust on rikutud.
  [ME 83] |
| --- | --- |

b)

lõikes 4 nimetatud ajavahemiku jooksul menetluse algatamisest, et teha kindlaks, kas intellektuaalomandiõigust on rikutud.
  [ME 83]

Artikkel 24

Erimenetlus väikeste kaubapartiide hävitamiseks

1.   Käesolevat artiklit kohaldatakse kauba suhtes siis, kui kõik järgmised tingimused on täidetud:

| a) | kahtlustatakse, et tegemist on võltsitud või piraatkaubaga

  intellektuaalomandiõiguste rikkumisega
  ; [ME 84] |
| --- | --- |

a)

kahtlustatakse, et tegemist on võltsitud või piraatkaubaga

  intellektuaalomandiõiguste rikkumisega
  ; [ME 84]

| b) | tegemist ei ole kergesti rikneva kaubaga; |
| --- | --- |

b)

tegemist ei ole kergesti rikneva kaubaga;

| c) | kaup on hõlmatud meetmetaotluse rahuldamist käsitleva otsusega; |
| --- | --- |

c)

kaup on hõlmatud meetmetaotluse rahuldamist käsitleva otsusega;

| ca) | taotluse rahuldamist käsitleva otsuse saaja on nõudnud oma taotluses erimenetluse kasutamist; [ME 85] |
| --- | --- |

ca)

taotluse rahuldamist käsitleva otsuse saaja on nõudnud oma taotluses erimenetluse kasutamist; [ME 85]

| d) | kaup on tarnitud väikeste partiidena. |
| --- | --- |

d)

kaup on tarnitud väikeste partiidena.

2.   Artikli 16 lõikeid 3, 4 ja 5 ning artikli 18 lõiget 2 ei kohaldata. [ME 86]

3.   Kui tolliasutused annavad ühe tööpäeva jooksul pärast vastavasisulise otsuse vastuvõtmist teada kauba vabastamise peatamisest või kinnipidamisest, peavad nad teavitama deklaranti või kauba valdajat järgmisest:

| a) | tolliasutuste kavatsusest kaup hävitada; |
| --- | --- |

a)

tolliasutuste kavatsusest kaup hävitada;

| b) | deklarandi või kauba valdaja lõigete 4 ja 5 kohastest õigustest. |
| --- | --- |

b)

deklarandi või kauba valdaja lõigete 4 ja 5 kohastest õigustest.

4.   Deklarandile või kauba valdajale antakse võimalus väljendada oma seisukohta 20

  viie
  tööpäeva jooksul alates kauba vabastamise peatamist või kinnipidamist käsitleva otsuse saatmisest

  kättesaamisest
  . [ME 87]

5.   Asjaomase kauba võib hävitada, kui deklarant või kauba valdaja on 20 tööpäeva jooksul alates kauba vabastamise peatamist või kinnipidamist käsitleva otsuse saatmisest

  kirjalikult
  teavitanud tolliasutusi oma nõusolekust kaup hävitada.
  Kaup hävitatakse tollikontrolli all taotluse rahuldamist käsitleva otsuse saaja kulul. [ME 88]

6.   Kui deklarant või kauba valdaja ei ole kinnitanud oma nõusolekut hävitada kaup lõikes 5 nimetatud ajavahemiku jooksul ega teatanud kauba vabastamise peatamist või kinnipidamist käsitleva otsuse vastuvõtnud tolliasutustele ka oma vastuseisust kauba hävitamisele, võivad tolliasutused lugeda, et deklarant või kauba valdaja on kauba hävitamisega nõus.

7.   Kaup hävitatakse tollikontrolli all ja tolliasutuste kulul.
  [ME 89]

7a.
     
  Vajaduse korral annavad tolliasutused taotluse rahuldamist käsitleva otsuse saajale teavet hävitatud kaubaartiklite tegeliku või eeldatava arvu ja nende laadi kohta. [ME 90]

8.   Kui deklarant või kauba valdaja esitab

  ei ole 10 tööpäeva jooksul alates
  kauba
  vabastamise peatamist või kinnipidamist käsitleva otsuse kättesaamisest kinnitanud oma nõusolekut kauba
  hävitamise osas vastuväiteid

  või on teatanud oma vastuseisust hävitamisele
  , teavitavad tolliasutused sellest taotluse rahuldamist käsitleva otsuse saajat
  nõusoleku puudumisest või
  sellistest vastuväidetest ning kaubaartiklite arvust ja laadist, lisades vajaduse korral nende kaubaartiklite pildid
  või näidised
  . [ME 91]

9.   Kui see on asjakohane, annavad tolliasutused loa kauba vabastamiseks või lõpetavad selle kinnipidamise kohe pärast kõigi tolliformaalsuste täitmist, kui taotluse rahuldamist käsitleva otsuse saaja ei ole neid kümne tööpäeva jooksul alates lõikes 8 nimetatud teabe saatmisest teatanud, et ta on algatanud menetluse, et teha kindlaks, kas intellektuaalomandiõigust on rikutud.

10.   Komisjoni volitatakse võtma artiklis 30 sätestatud korras vastu delegeeritud õigusakte lävendite kohta, mille kohaselt määratletakse väikesaadetised käesoleva artikli mõistes.
  [ME 92]

IV   PEATÜKK

VASTUTUS, KULUD JA KARISTUSED

Artikkel 25

Tolliasutuste vastutus

Ilma et see piiraks liikmesriikides kohaldatavate õigusaktide kohaldamist, ei anna taotluse rahuldamist käsitlev otsus selle saajale õigust hüvitisele juhul, kui tolliasutus ei avasta intellektuaalomandiõiguse rikkumise kahtlusega kaupa ja see lastakse ringlusse või kui ei võeta meetmeid selle kinnipidamiseks.

Artikkel 26

Taotluse rahuldamist käsitleva otsuse saaja vastutus

Kui käesoleva määruse nõuete kohaselt algatatud menetlus katkestatakse taotluse rahuldamist käsitleva otsuse saaja tegevuse või tegevusetuse tõttu või kui hiljem tehakse kindlaks, et kõnealuse kaubaga ei rikuta intellektuaalomandiõigust, vastutab taotluse rahuldamist käsitleva otsuse saaja artikli 1 lõikes 1 osutatud olukorraga seotud isikute ees vastavalt selle liikmesriigi õigusaktidele, kus kaup leiti.

Artikkel 27

Kulud

1.   Tolliasutuste nõudmisel hüvitab taotluse rahuldamist käsitleva otsuse saaja kõik tolliasutusele seoses artiklite 16 ja 17 kohaselt kauba tollijärelevalve all hoidmisega või artiklite 20 ja 23

  24
  kohaselt kauba hävitamisega tekkinud kulud.
  Tolliasutused annavad otsuse saajale nõudmisel teavet selle kohta, kus ja kuidas kinnipeetud kaupa ladustatakse ja millised on selle kulud, ning võimaluse kauba ladustamise kohta kommentaare esitada. [ME 93]

2.   Käesolev artikkel ei mõjuta taotluse rahuldamist käsitleva otsuse saaja õigust nõuda hüvitist rikkujalt või muudelt isikutelt selle liikmesriigi seadusandluse alusel, kus kaup leiti.

2a.
     
  Kui rikkujat ei ole võimalik välja selgitada, ta pole tuvastatav või ei ole võimeline kompensatsiooni tasuma, võib taotluse rahuldamist käsitleva otsuse saaja taotleda kompensatsiooni kauba valdajalt või isikult, kellel on sarnane õigus kaupa käsutada. [ME 94]

2b.
     
  Lõiget 2a ei kohaldata artiklis 24 ette nähtud menetlusele. [ME 95]

3.   Liidu taotluse rahuldamist käsitleva otsuse saaja esitab kõik tõlked intellektuaalomandiõiguse rikkumise kahtlusega kaupade kohta, mida nõuavad tolliasutused, kes peavad meetmeid võtma, ja tasub nende tõlgete eest.

Artikkel 28

Haldussanktsioonid

Liikmesriigid kehtestavad eeskirjad haldussanktsioonide kohta, mida kohaldatakse

  Ilma et see piiraks riigisisest õigust
  ,
  kohaldavad liikmesriigid eeskirju
  käesoleva määruse sätete rikkumise korral,

  rikkumist puudutavate halduskaristuste kohta
  ning võtavad kõik vajalikud meetmed nende rakendamise tagamiseks. Kehtestatud haldussanktsioonid peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. [ME 96]

Liikmesriigid teatavad neist sätetest komisjonile kuue kuu jooksul alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast ja annavad viivitamata teada nende edaspidistest muudatustest.

V   PEATÜKK

KOMITEE, DELEGEERIMINE JA LÕPPSÄTTED [ME 97]

Artikkel 29

Komiteemenetlus

1.   Komisjoni abistab määruse (EMÜ) nr 2913/92 artiklite 247a ja 248a alusel asutatud tolliseadustiku komitee. Kõnealune komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 4.

Artikkel 30

Delegeeritud volituste rakendamine

1.   Delegeeritud õigusaktide vastuvõtmise volitused antakse komisjonile käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2.   Artikli 24 lõikes 10 osutatud volitused antakse kindlaksmääramata ajaks alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast.

3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 24 lõikes 10 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses kindlaksmääratud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle üheaegselt teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

5.   Delegeeritud õigusakt, mis on vastu võetud kooskõlas artikli 24 lõikega 10, jõustub ainult juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole esitanud vastuväiteid kahe kuu jooksul pärast kõnealusest õigusaktist teatamist Euroopa Parlamendile ja nõukogule või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on mõlemad enne nimetatud ajavahemiku lõppemist komisjonile teatanud, et nad ei kavatse vastuväiteid esitada. Kõnealust ajavahemikku võib Euroopa Parlamendi või nõukogu taotluse korral kahe kuu võrra pikendada.
  [ME 98]

Artikkel 31

Meetmetaotlustega seotud otsuseid käsitlevate andmete vahetamine liikmesriikide ja komisjoni vahel

1.   Pädevad tolliasutused edastavad komisjonile järgmise
  vajaliku
  teabe:

| a) | otsused taotluste rahuldamise kohta meetmetaotlused, sh mis tahes fotod, pildimaterjal, brošüürid

  , sh meetmetaotlused ja mis tahes fotod, pildimaterjal või brošüürid
  ; |
| --- | --- |

a)

otsused taotluste rahuldamise kohta meetmetaotlused, sh mis tahes fotod, pildimaterjal, brošüürid

  , sh meetmetaotlused ja mis tahes fotod, pildimaterjal või brošüürid
  ;

| b) | otsused taotluste rahuldamise kohta; |
| --- | --- |

b)

otsused taotluste rahuldamise kohta;

| c) | mis tahes otsused, mis käsitlevad selle ajavahemiku pikendamist, mille jooksul tolliasutused peavad meetmeid võtma või tegema otsuse taotluse rahuldamist käsitleva otsuse tühistamise või muutmise kohta; |
| --- | --- |

c)

mis tahes otsused, mis käsitlevad selle ajavahemiku pikendamist, mille jooksul tolliasutused peavad meetmeid võtma või tegema otsuse taotluse rahuldamist käsitleva otsuse tühistamise või muutmise kohta;

| d) | taotluse rahuldamist käsitleva otsuse mis tahes peatamine. [ME 99] |
| --- | --- |

d)

taotluse rahuldamist käsitleva otsuse mis tahes peatamine. [ME 99]

2.   Ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 515/97 artikli 24 punkti g sätete kohaldamist, edastavad tolliasutused komisjonile igasuguse asjakohase teabe, sh üksikasjad kauba kohta, intellektuaalomandiõigus, protseduurid ja transport, kui kauba ringlusse lubamine peatatakse või kaup kinni peetakse.

3.   Kogu lõigetes 1 ja 2 osutatud teave säilitatakse komisjoni keskandmebaasis.
  Siis kui komisjoni keskandmebaas on loodud, vahetatakse lõigetes 1 ja 2 osutatud teavet kõnealuse andmebaasi kaudu. [ME 100]

4.   Komisjon teeb lõigetes 1 ja 2 osutatud asjakohase teabe liikmesriikide tolliasutustele elektroonilisel kujul kättesaadavaks
  võimalikult kiiresti, kuid mitte hiljem kui 1. jaanuaril 2015
  .

4a.
     
  Selleks et tagada lõigetes 1 ja 2 osutatud teabe töötlemine, luuakse lõikes 3 osutatud keskandmebaas elektroonilisel kujul. Keskandmebaas sisaldab andmeid, sh isikuandmeid, millele on osutatud artikli 6 lõike 3 teises lõigus, artiklis 13 ja käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2.

4b.
     
  Liikmesriikide tolliasutustel ja komisjonil on juurdepääs keskandmebaasis sisalduvale teabele.

4c.
     
  Tolliasutus sisestab keskandmebaasi teabe, mis on seotud pädevale tolliasutusele esitatud taotlustega. Tolliasutus, kes on keskandmebaasi andmed sisestanud, vajadusel ka muudab, täiendab, parandab või kustutab neid andmeid. Iga tolliasutus, kes on keskandmebaasi andmed sisestanud, vastutab nende andmete täpsuse, adekvaatsuse ja asjakohasuse eest.

4d.
     
  Komisjon kehtestab ja hoiab käigus asjakohase tehnilise ja organisatsioonilise korra keskandmebaasi usaldusväärseks ja turvaliseks tööks. Iga liikmesriigi tolliasutus kehtestab ja hoiab käigus asjakohase tehnilise ja organisatsioonilise korra andmete konfidentsiaalseks ja turvaliseks töötlemiseks seoses töötlemistoimingutega, mida teostavad nende tolliasutused, ja seoses keskandmebaasi terminalidega, mis asuvad selle liikmesriigi territooriumil.

4e.
     
  Isikuandmete töötlemine keskandmebaasis toimub kooskõlas artikliga 32. [ME 101]

Artikkel 32

Andmekaitse sätted

1.   Isikuandmete töötlemine komisjoni keskandmebaasis toimub vastavalt määrusele (EÜ) nr 45/2001 ning Euroopa andmekaitseinspektori järelevalve all.
  Vastu võetud rakendusmeetmetes tuleb igal juhul täpselt ja üksikasjalikult määratleda andmebaasi toimimis- ja tehnilised omadused. [ME 102]

2.   Isikuandmete töötlemine liikmesriikide pädevates asutustes toimub vastavalt direktiivile 95/46/EÜ ja kõnealuse direktiivi artiklis 28 osutatud liikmesriigi sõltumatu asutuse järelevalve all.

2a.
     
  Isikuandmeid kogutakse ja kasutatakse ainult käesoleva määruse eesmärkide saavutamiseks. Sel viisil kogutud isikuandmed peavad olema täpsed ja ajakohastatud.

2b.
     
  Isikuandmed keskandmebaasi sisestanud tolliasutus on ühtlasi nende andmete vastutav töötleja.

2c.
     
  Igal andmesubjektil on õigus juurdepääsuks teda puudutavatele keskandmebaasis töödeldavatele isikuandmetele ja vajaduse korral oma isikuandmete parandamiseks, kustutamiseks või blokeerimiseks vastavalt määrusele (EÜ) nr 45/2001 või liikmesriigi õigusaktidele, millega rakendatakse direktiivi 95/46/EÜ.

2d.
     
  Kõik taotlused juurdepääsuõiguse, parandamis-, kustutamis- või blokeerimisõiguse rakendamiseks esitatakse käsitlemiseks pädevale tolliasutusele. Juhul kui andmesubjekt on esitanud taotluse juurdepääsuõiguse, parandamis-, kustutamis- või blokeerimisõiguse rakendamiseks mõnele teisele tolliasutusele või komisjoni asutusele, edastab taotluse saanud asutus selle taotluse pädevale tolliasutusele.

2e.
     
  Isikuandmeid ei säilitata kauem kui kuus kuud alates kuupäevast, kui vastava taotluse rahuldamist käsitleva otsus on kehtetuks tunnistatud või ajavahemik, mille jooksul tolliasutused peavad meetmeid võtma, on aegunud.

2f.
     
  Juhul kui taotluse rahuldamist käsitleva otsuse saaja on algatanud menetluse vastavalt määruse artikli 20 lõikele 1 või artikli 24 lõikele 9 ning on teavitanud pädevat tolliasutust nimetatud menetluse algatamisest, säilitatakse isikuandmeid kuus kuud pärast seda, kui menetlusega on lõplikult tuvastatud, kas intellektuaalomandi õigust on rikutud. [ME 103]

Artikkel 33

Ajavahemikud, kuupäevad ja tähtajad

Kohaldatakse nõukogu 3. juuni 1971. aasta määruses (EMÜ, Euratom) nr 1182/71 (millega määratakse kindlaks ajavahemike, kuupäevade ja tähtaegade suhtes kohaldatavad eeskirjad) (26) sätestatud eeskirju ajavahemike, kuupäevade ja tähtaegade kohta.

Artikkel 34

Vastastikune haldusabi

Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 515/97 sätteid.

Artikkel 35

Kehtetuks tunnistamine

Määrus (EÜ) nr 1383/2003 tunnistatakse kehtetuks alates ... (27).

Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele tõlgendatakse viidetena käesolevale määrusele.

Artikkel 36

Üleminekusätted

Määruse (EÜ) nr 1383/2003 kohaselt rahuldatud meetmetaotlused kehtivad taotluse rahuldamist käsitlevas otsuses täpsustatud ajavahemikus, mille jooksul tolliasutused peavad meetmeid võtma, ja neid ei pikendata.

Artikkel 37

Jõustumine ja kohaldamine

  aruandlus [ME 104]

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikli 24 lõikeid 1–9 kohaldatakse siiski alates XX.XX.20XX.
  [ME 106]

Komisjon esitab hiljemalt ... (28) Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva määruse rakendamise kohta ning analüüsi selle määruse mõju kohta geneeriliste ravimite kättesaadavusele liidus ja globaalsel tasandil. Vajaduse korral lisatakse aruandele asjakohased ettepanekud ja/või soovitused. [ME-d 121, 151 ja 163]

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.

...,

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ELT C 363, 13.12.2011, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 3. juuli 2012. aasta seisukoht.

2

(3)  ELT C 253, 4.10.2008, lk 1.

3

(4)  ELT L 196, 2.8.2003, lk 7.

4

(5)  EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1.

5

(6)  EÜT L 12, 16.1.2001, lk 1.

6

(7)  ELT C 45 E, 23.2.2010, lk 47.

7

(8)  

  ELT L 174, 1.7.2011, lk 74.

8

ELT L 174, 1.7.2011, lk 74.

(9)  
  Kuupäev: 24 kuud pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva.

9

Kuupäev: 24 kuud pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva.

(10)  EÜT L 82, 22.3.1997, lk 1.

10

(11)  EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.

11

(12)  EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.

12

(13)  ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.

13

(14)  ELT L 152, 16.6.2009, lk 1.

14

(15)  EÜT L 198, 8.8.1996, lk 30.

15

(16)  EÜT L 227, 1.9.1994, lk 1.

16

(17)  ELT L 78, 24.3.2009, lk 1.

17

(18)  EÜT L 3, 5.1.2002, lk 1.

18

(19)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

19

(20)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

20

(21)  EÜT L 149, 14.6.1991, lk 1.

21

(22)  ELT L 39, 13.2.2008, lk 16.

22

(23)  ELT L 199, 31.7.2007, lk 40.

23

(24)  
  Kuupäev: 12 kuud pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva.

24

Kuupäev: 12 kuud pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva.

(25)  
  Väljaannete talitus: palun sisestage kuupäev: 12 kuud pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva.

25

Väljaannete talitus: palun sisestage kuupäev: 12 kuud pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva.

(26)  EÜT L 124, 8.6.1971, lk 1.

26

(27)  Käesoleva määruse jõustumise kuupäev.

27

(28)  
  Kuupäev: 36 kuud pärast käesoleva määruse jõustumist.

28

Kuupäev: 36 kuud pärast käesoleva määruse jõustumist.

---

Kolmapäev, 4. juuli 2012

| 29.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 349/180 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 349/180

---

Kolmapäev, 4. juuli 2012Otsetoetuskavade ühiseeskirjad põllumajandustootjate jaoks ***I

P7_TA(2012)0278

Euroopa Parlamendi 4. juuli 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 73/2009, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks (COM(2010)0539 – C7-0294/2010 – 2010/0267(COD))

2013/C 349 E/23

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2010)0539); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2010)0539);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artiklit 42 ja artikli 43 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0294/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artiklit 42 ja artikli 43 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0294/2010);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3;

| — | võttes arvesse Leedu parlamendi, Luksemburgi Saadikutekoja ning Poola Seimi ja Senati poolt subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete kohaldamist käsitleva protokolli (nr 2) alusel esitatud põhjendatud arvamusi, mille kohaselt seadusandliku akti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Leedu parlamendi, Luksemburgi Saadikutekoja ning Poola Seimi ja Senati poolt subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete kohaldamist käsitleva protokolli (nr 2) alusel esitatud põhjendatud arvamusi, mille kohaselt seadusandliku akti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele;

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 16. veebruari 2011. aasta arvamust (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 16. veebruari 2011. aasta arvamust (1);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55;

| — | võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit (A7-0158/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit (A7-0158/2011),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 107, 6.4.2011, lk 30.

---

Kolmapäev, 4. juuli 2012P7_TC1-COD(2010)0267

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 4. juulil 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2012, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 73/2009, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 42 esimest lõiku ja artikli 43 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu määrusega (EÜ) nr 73/2009 (3) on komisjonile antud õigus kõnealuse määruse mõnede sätete rakendamiseks. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määrusega (EÜ) nr 73/2009 (3) on komisjonile antud õigus kõnealuse määruse mõnede sätete rakendamiseks.

| (2) | Seoses Lissaboni lepingu jõustumisega tuleb viia komisjonile määruse (EÜ) nr 73/2009 kohaselt antud volitused vastavusse Euroopa Liidu toimimise lepingu (alusleping) artiklitega 290 ja 291. |
| --- | --- |

(2)

Seoses Lissaboni lepingu jõustumisega tuleb viia komisjonile määruse (EÜ) nr 73/2009 kohaselt antud volitused vastavusse Euroopa Liidu toimimise lepingu (alusleping) artiklitega 290 ja 291.

| (3) | Selleks et tagada käesoleva määrusega kehtestatud korra nõuetekohane toimimine, peaks
  komisjonil tuleks anda

  olema
  õigus võtta vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 290 vastu delegeeritud õigusakte, et täiendada või muuta määruse (EÜ) nr 73/2009 teatavaid mitteolemuslikke osi. Tuleks kindlaks määrata sellised osad, mida komisjonil on õigus muuta, samuti tingimused, mille alusel selline delegeerimine peab toimuma

  On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil
  .
  Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule
  . [ME 1] |
| --- | --- |

(3)

Selleks et tagada käesoleva määrusega kehtestatud korra nõuetekohane toimimine, peaks
  komisjonil tuleks anda

  olema
  õigus võtta vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 290 vastu delegeeritud õigusakte, et täiendada või muuta määruse (EÜ) nr 73/2009 teatavaid mitteolemuslikke osi. Tuleks kindlaks määrata sellised osad, mida komisjonil on õigus muuta, samuti tingimused, mille alusel selline delegeerimine peab toimuma

  On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil
  .
  Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule
  . [ME 1]

| (4) | Selleks et tagada määruse (EÜ) nr 73/2009 ühetaoline kohaldamine

  rakendamiseks ühetaolised tingimused
  , tuleks komisjonile anda õigus võtta vastu rakendusakte aluslepingu artikli 291 kohaselt

  rakendamisvolitused
  . Kui sõnaselgelt ei ole teisiti sätestatud, peaks komisjon kõnealused rakendusaktid vastu võtma

  tuleks neid volitusi teostada
  kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu
  16. veebruari 2011. aasta
  määrusega
  .

  (EL) nr XX/XXXX (...)

  (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (4)

  . [ME 2] |
| --- | --- |

(4)

Selleks et tagada määruse (EÜ) nr 73/2009 ühetaoline kohaldamine

  rakendamiseks ühetaolised tingimused
  , tuleks komisjonile anda õigus võtta vastu rakendusakte aluslepingu artikli 291 kohaselt

  rakendamisvolitused
  . Kui sõnaselgelt ei ole teisiti sätestatud, peaks komisjon kõnealused rakendusaktid vastu võtma

  tuleks neid volitusi teostada
  kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu
  16. veebruari 2011. aasta
  määrusega
  .

  (EL) nr XX/XXXX (...)

  (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (4)

  . [ME 2]

| (4a) | Komisjon peaks rakendusaktide abil heaks kiitma teatava eritoetuse andmise, otsustama, millised liikmesriigid täidavad ammlehma kasvatamise toetuse teatavaid tingimusi, ja andma uutele liikmesriikidele loa täiendada teatavatel tingimustel kõiki otsetoetusi. Võttes arvesse kõnealuste õigusaktide eripära, tuleks komisjonile anda volitused võtta neid vastu ilma otsetoetuste komitee abita. [ME 3] |
| --- | --- |

(4a)

Komisjon peaks rakendusaktide abil heaks kiitma teatava eritoetuse andmise, otsustama, millised liikmesriigid täidavad ammlehma kasvatamise toetuse teatavaid tingimusi, ja andma uutele liikmesriikidele loa täiendada teatavatel tingimustel kõiki otsetoetusi. Võttes arvesse kõnealuste õigusaktide eripära, tuleks komisjonile anda volitused võtta neid vastu ilma otsetoetuste komitee abita. [ME 3]

| (5) | Mõned otsetoetuskavasid käsitlevad sätted, mida seni on komisjon vastu võtnud talle määrusega (EÜ) nr 73/2009 antud volituste alusel, on sellise tähtsusega, et need tuleks lisada kõnealusesse määrusesse. Nende puhul on tegemist mõnede komisjoni määrustes (EL) nr 1120/2009 (5), (EL) nr 1121/2009 (6) ja (EL) nr 1122/2009 (7) sätestatud üksikasjalike eeskirjadega. |
| --- | --- |

(5)

Mõned otsetoetuskavasid käsitlevad sätted, mida seni on komisjon vastu võtnud talle määrusega (EÜ) nr 73/2009 antud volituste alusel, on sellise tähtsusega, et need tuleks lisada kõnealusesse määrusesse. Nende puhul on tegemist mõnede komisjoni määrustes (EL) nr 1120/2009 (5), (EL) nr 1121/2009 (6) ja (EL) nr 1122/2009 (7) sätestatud üksikasjalike eeskirjadega.

| (6) | Võttes arvesse määruse (EÜ) nr 73/2009 kohaldamisel saadud kogemusi, tuleks kõnealuse määruse mõnesid sätteid lihtsustada, eelkõige seoses nõuetele vastavuse nõuetega. |
| --- | --- |

(6)

Võttes arvesse määruse (EÜ) nr 73/2009 kohaldamisel saadud kogemusi, tuleks kõnealuse määruse mõnesid sätteid lihtsustada, eelkõige seoses nõuetele vastavuse nõuetega.

| (7) | Õiguskindluse ja selguse huvides on asjakohane määratleda järgmised mõisted: „viljelusmaa”, „püsikultuurid”, „püsikarjamaa” ning „rohumaa”. |
| --- | --- |

(7)

Õiguskindluse ja selguse huvides on asjakohane määratleda järgmised mõisted: „viljelusmaa”, „püsikultuurid”, „püsikarjamaa” ning „rohumaa”.

| (8) | Kuna püsikarjamaadel on keskkonnale positiivne mõju, tuleb võtta vastu meetmed olemasolevate püsikarjamaade säilitamise soodustamiseks, et vältida püsikarjamaa suuremahulist muutmist haritavaks maaks. Tagamaks et liikmesriigid määravad kindlaks püsikarjamaa ja põllumajandusmaa vahelise suhtarvu, mis peab püsima muutumatuna, peaks komisjon vastu võtma rakendusaktid kõnealuse suhtarvu kehtestamiseks vajalike andmete kindlaksmääramise kohta. |
| --- | --- |

(8)

Kuna püsikarjamaadel on keskkonnale positiivne mõju, tuleb võtta vastu meetmed olemasolevate püsikarjamaade säilitamise soodustamiseks, et vältida püsikarjamaa suuremahulist muutmist haritavaks maaks. Tagamaks et liikmesriigid määravad kindlaks püsikarjamaa ja põllumajandusmaa vahelise suhtarvu, mis peab püsima muutumatuna, peaks komisjon vastu võtma rakendusaktid kõnealuse suhtarvu kehtestamiseks vajalike andmete kindlaksmääramise kohta.

| (9) | Komisjon võib rakendusaktidega vastu võtta eeskirjad, et tagada määruse (EÜ) nr 73/2009 artiklis 12 osutatud põllumajandusettevõtete nõustamise süsteemi tõhus rakendamine ja selle muutmine hästi toimivaks süsteemiks. |
| --- | --- |

(9)

Komisjon võib rakendusaktidega vastu võtta eeskirjad, et tagada määruse (EÜ) nr 73/2009 artiklis 12 osutatud põllumajandusettevõtete nõustamise süsteemi tõhus rakendamine ja selle muutmine hästi toimivaks süsteemiks.

| (10) | Selleks et nõuetele vastavuse sätete järgimist saaks kontrollida, peavad põllumajandustootjad deklareerima kogu oma ettevõtte põllumajandusmaa. Seda kohaldatakse ka juhul, kui põllumajandustootjad ei taotle pindalapõhiseid otsetoetusi ja nende põllumajandusmaa on väikese pindalaga. Sellisel juhul ei peaks liikmesriigid lihtsustamise huvides nõudma kõnealuste alade deklareerimist, tingimusel et ettevõtte kogupindala ei ületa ühte hektarit ja toetusetaotluses on viidatud kõnealustele aladele. |
| --- | --- |

(10)

Selleks et nõuetele vastavuse sätete järgimist saaks kontrollida, peavad põllumajandustootjad deklareerima kogu oma ettevõtte põllumajandusmaa. Seda kohaldatakse ka juhul, kui põllumajandustootjad ei taotle pindalapõhiseid otsetoetusi ja nende põllumajandusmaa on väikese pindalaga. Sellisel juhul ei peaks liikmesriigid lihtsustamise huvides nõudma kõnealuste alade deklareerimist, tingimusel et ettevõtte kogupindala ei ületa ühte hektarit ja toetusetaotluses on viidatud kõnealustele aladele.

| (11) | Nõuetele vastavuse sätete tõhusaks rakendamiseks tuleb kontrollida, kas põllumajandustootjad täidavad oma kohustusi. Komisjon peaks rakendusaktidega vastu võtma eeskirjad liikmesriikide tehtavate kontrollide kohta, et tagada kõnealuste kontrollide ühetaoline ja piisavalt kõrgel tasemel teostamine, eelkõige seoses põllumajandusettevõtete valiku, kontrollide teostamise ja aruandlusega. Kui liikmesriik otsustab kasutada võimalust, et käsitada rikkumisjuhtumit väiksema rikkumisena või mitte kohaldada vähendamist või väljaarvamist, kui asjakohane summa on väiksem kui 100 EURot, peaks pädev astus järgmisel aastal kontrollima, kas põllumajandustootja on lõpetanud asjaomase tuvastatud rikkumise. Halduskoormuse vähendamiseks tuleks tähelepanu pöörata järelkontrolli süsteemi lihtsustamisele. |
| --- | --- |

(11)

Nõuetele vastavuse sätete tõhusaks rakendamiseks tuleb kontrollida, kas põllumajandustootjad täidavad oma kohustusi. Komisjon peaks rakendusaktidega vastu võtma eeskirjad liikmesriikide tehtavate kontrollide kohta, et tagada kõnealuste kontrollide ühetaoline ja piisavalt kõrgel tasemel teostamine, eelkõige seoses põllumajandusettevõtete valiku, kontrollide teostamise ja aruandlusega. Kui liikmesriik otsustab kasutada võimalust, et käsitada rikkumisjuhtumit väiksema rikkumisena või mitte kohaldada vähendamist või väljaarvamist, kui asjakohane summa on väiksem kui 100 EURot, peaks pädev astus järgmisel aastal kontrollima, kas põllumajandustootja on lõpetanud asjaomase tuvastatud rikkumise. Halduskoormuse vähendamiseks tuleks tähelepanu pöörata järelkontrolli süsteemi lihtsustamisele.

| (12) | Liikmesriigid peavad rakendama määruse (EÜ) nr 73/2009 artiklis 14 sätestatud ühtset haldus- ja kontrollsüsteemi. Kõnealuse süsteemi erinevate osade ühetaolise ja piisavalt kõrgel tasemel toimimise tagamiseks seoses tehniliste aspektidega peaks komisjon vastu võtma rakendusaktid süsteemi ja selle erinevate põhijoonte, määratluste ja kvaliteedinõuete kohta. |
| --- | --- |

(12)

Liikmesriigid peavad rakendama määruse (EÜ) nr 73/2009 artiklis 14 sätestatud ühtset haldus- ja kontrollsüsteemi. Kõnealuse süsteemi erinevate osade ühetaolise ja piisavalt kõrgel tasemel toimimise tagamiseks seoses tehniliste aspektidega peaks komisjon vastu võtma rakendusaktid süsteemi ja selle erinevate põhijoonte, määratluste ja kvaliteedinõuete kohta.

| (13) | Selleks et tagada toetusetaotluste ühetaoline ja tõhus haldamine peaks komisjon vastu võtma toetusetaotlusi ja toetusõiguste taotlusi käsitlevad rakendusaktid. Kõnealused aktid peaksid tagama selle, et toetuskõlblikkuse tingimuste kontrolli teostamiseks on ette nähtud piisav aeg ja kogu vajalik teave. Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel tuleks põllumajandustootjatele anda teatav paindlikkus. Lisaks ei peaks toetuskõlblikkuse eeskirjad, näiteks seoses loomapidamisajaga, takistama põllumajandustootjatel kogu oma ettevõtet üle anda pärast taotluse esitamist, vaid kõnealuse perioodi jooksul. Seepärast tuleks määratleda selliste üleandmiste tingimused. |
| --- | --- |

(13)

Selleks et tagada toetusetaotluste ühetaoline ja tõhus haldamine peaks komisjon vastu võtma toetusetaotlusi ja toetusõiguste taotlusi käsitlevad rakendusaktid. Kõnealused aktid peaksid tagama selle, et toetuskõlblikkuse tingimuste kontrolli teostamiseks on ette nähtud piisav aeg ja kogu vajalik teave. Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel tuleks põllumajandustootjatele anda teatav paindlikkus. Lisaks ei peaks toetuskõlblikkuse eeskirjad, näiteks seoses loomapidamisajaga, takistama põllumajandustootjatel kogu oma ettevõtet üle anda pärast taotluse esitamist, vaid kõnealuse perioodi jooksul. Seepärast tuleks määratleda selliste üleandmiste tingimused.

| (14) | Toetuskõlblikkuse tingimuste kontrollimisel tuleks võtta arvesse liidu vahendite kaitset. Selleks et saaks kontrollida, kas põllumajandustootjad täidavad toetuse maksmisega kaasnevaid kohustusi ja tagada, et vahendid jaotataks nõuetekohaselt toetuskõlblikele põllumajandustootjatele, peaks komisjon vastu võtma rakendusaktid liikmesriikide teostatavate kontrollide kohta. Vajaduse korral peaksid kõnealused aktid sätestama eeskirjad juhuks, kui lisaks pädevale asutusele tegelevad toetuse maksmisega muud talitused, ametiasutused või organisatsioonid. |
| --- | --- |

(14)

Toetuskõlblikkuse tingimuste kontrollimisel tuleks võtta arvesse liidu vahendite kaitset. Selleks et saaks kontrollida, kas põllumajandustootjad täidavad toetuse maksmisega kaasnevaid kohustusi ja tagada, et vahendid jaotataks nõuetekohaselt toetuskõlblikele põllumajandustootjatele, peaks komisjon vastu võtma rakendusaktid liikmesriikide teostatavate kontrollide kohta. Vajaduse korral peaksid kõnealused aktid sätestama eeskirjad juhuks, kui lisaks pädevale asutusele tegelevad toetuse maksmisega muud talitused, ametiasutused või organisatsioonid.

| (15) | Määruse (EÜ) nr 73/2009 artiklis 28 on sätestatud järgitavad miinimumnõuded, kuid artikli 28 lõike 1 esimese lõigu punkti b ei ole asjakohane kohaldada põllumajandustootjate suhtes, kes teatavate tootmiskohustusega seotud kavade kohaselt saavad endiselt otsetoetusi, kuid kelle valduses ei ole ühtegi hektarit maad. Kõnealused põllumajandustootjad on samas olukorras kui eritoetusõigustega põllumajandustootjad ning kõnesolevate kavade täie tõhususe tagamiseks peaks neid seepärast artikli 28 lõike 1 kohaldamisel kohtlema samamoodi. Samuti kui liikmesriik on valinud artikli 28 lõike 1 punkti b kohaselt hektarikünnise, siis V peatüki III jaotises osutatud eritoetust saavate põllumajandustootjate suhtes, kes omavad vähem hektareid kui liikmesriikide valitud künnis, tuleks kohaldada liikmesriikide valitud eurokünnist vastavalt artikli 28 lõike 1 punktile a. |
| --- | --- |

(15)

Määruse (EÜ) nr 73/2009 artiklis 28 on sätestatud järgitavad miinimumnõuded, kuid artikli 28 lõike 1 esimese lõigu punkti b ei ole asjakohane kohaldada põllumajandustootjate suhtes, kes teatavate tootmiskohustusega seotud kavade kohaselt saavad endiselt otsetoetusi, kuid kelle valduses ei ole ühtegi hektarit maad. Kõnealused põllumajandustootjad on samas olukorras kui eritoetusõigustega põllumajandustootjad ning kõnesolevate kavade täie tõhususe tagamiseks peaks neid seepärast artikli 28 lõike 1 kohaldamisel kohtlema samamoodi. Samuti kui liikmesriik on valinud artikli 28 lõike 1 punkti b kohaselt hektarikünnise, siis V peatüki III jaotises osutatud eritoetust saavate põllumajandustootjate suhtes, kes omavad vähem hektareid kui liikmesriikide valitud künnis, tuleks kohaldada liikmesriikide valitud eurokünnist vastavalt artikli 28 lõike 1 punktile a.

| (16) | Tuleks kindlaks määrata eeskirjad seoses ettevõtte põllumajandusmaa miinimumsuurusega, mille kohta võib taotleda toetusõiguste kehtestamist. |
| --- | --- |

(16)

Tuleks kindlaks määrata eeskirjad seoses ettevõtte põllumajandusmaa miinimumsuurusega, mille kohta võib taotleda toetusõiguste kehtestamist.

| (17) | Selleks et tagada otsetoetuste süsteemi järjepidevus erakorraliste ajaolude korral, tuleks komisjonil lubada vastu võtta vajalikud ja põhjendatud meetmed selliste olukordade lahendamiseks. |
| --- | --- |

(17)

Selleks et tagada otsetoetuste süsteemi järjepidevus erakorraliste ajaolude korral, tuleks komisjonil lubada vastu võtta vajalikud ja põhjendatud meetmed selliste olukordade lahendamiseks.

| (18) | Määruse (EÜ) nr 73/2009 III jaotises sätestatud ühtse otsemaksete kava tõhusa haldamise tagamiseks tuleks määratleda mittepõllumajanduslikuks tegevuseks kasutatav põllumajandusmaa. |
| --- | --- |

(18)

Määruse (EÜ) nr 73/2009 III jaotises sätestatud ühtse otsemaksete kava tõhusa haldamise tagamiseks tuleks määratleda mittepõllumajanduslikuks tegevuseks kasutatav põllumajandusmaa.

| (19) | Selleks et võtta arvesse siseriiklikke eeskirju, peaksid liikmesriigid haldama riiklikku reservi. Tuleks kehtestada vastavad halduseeskirjad. |
| --- | --- |

(19)

Selleks et võtta arvesse siseriiklikke eeskirju, peaksid liikmesriigid haldama riiklikku reservi. Tuleks kehtestada vastavad halduseeskirjad.

| (20) | Tuleks kindlaks määrata teatavad eeskirjad, milles käsitletakse kasutamata toetusõiguste riiklikku reservi tagastamist liikmesriikide poolt. |
| --- | --- |

(20)

Tuleks kindlaks määrata teatavad eeskirjad, milles käsitletakse kasutamata toetusõiguste riiklikku reservi tagastamist liikmesriikide poolt.

| (21) | Toetusõiguse üleandmise piirangut käsitlevaid eeskirju tuleks kohandada, et võtta arvesse konkreetseid olukordi üleandmisel. |
| --- | --- |

(21)

Toetusõiguse üleandmise piirangut käsitlevaid eeskirju tuleks kohandada, et võtta arvesse konkreetseid olukordi üleandmisel.

| (22) | Eritoetusõiguste tingimuste jätkuva täitmise tagamiseks tuleks vastu võtta eeskirjad loomühikute (LÜ) arvutamiseks. |
| --- | --- |

(22)

Eritoetusõiguste tingimuste jätkuva täitmise tagamiseks tuleks vastu võtta eeskirjad loomühikute (LÜ) arvutamiseks.

| (23) | Selleks et tagada põllumajandustootjate võrdne kohtlemine, peaks komisjon vastu võtma rakendusaktid toetusõiguste algse jaotamise kohta seoses ühtse otsemaksete kava rakendamisega uutes liikmesriikides, nagu on ette nähtud määruse (EÜ) nr 73/2009 artikliga 55. |
| --- | --- |

(23)

Selleks et tagada põllumajandustootjate võrdne kohtlemine, peaks komisjon vastu võtma rakendusaktid toetusõiguste algse jaotamise kohta seoses ühtse otsemaksete kava rakendamisega uutes liikmesriikides, nagu on ette nähtud määruse (EÜ) nr 73/2009 artikliga 55.

| (24) | Selleks et tagada põllumajandustootjate võrdne kohtlemine, peaks komisjon vastu võtma rakendusaktid loomühikute arvutamiseks eritoetusõiguste saamise korral, nagu on ette nähtud määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 44 lõikega 2. |
| --- | --- |

(24)

Selleks et tagada põllumajandustootjate võrdne kohtlemine, peaks komisjon vastu võtma rakendusaktid loomühikute arvutamiseks eritoetusõiguste saamise korral, nagu on ette nähtud määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 44 lõikega 2.

| (25) | Selleks et tagada põllumajandustootjate võrdne kohtlemine, peaks komisjon vastu võtma rakendusaktid määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 68 kohaste eritoetusmeetmete kohta seoses teatava põllumajandusliku tegevusega, millega kaasnevad täiendavad põllumajanduse keskkonnahüved, piirkondadega, kus kohaldatakse ümberkorraldus- ja/või arenguprogramme, ning saagi, loomade ja taimede kindlustusmeetmetega. Taime- ja loomahaiguste ning keskkonnajuhtumitega seotud ühisfondide puhul peaksid kõnealused eeskirjad hõlmama eelkõige rahaliselt toetatavate kommertslaenude minimaalset ja maksimaalset pikkust ning liikmesriikide kohtusust edastada komisjonile aastaaruanne määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli rakendamise kohta. |
| --- | --- |

(25)

Selleks et tagada põllumajandustootjate võrdne kohtlemine, peaks komisjon vastu võtma rakendusaktid määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 68 kohaste eritoetusmeetmete kohta seoses teatava põllumajandusliku tegevusega, millega kaasnevad täiendavad põllumajanduse keskkonnahüved, piirkondadega, kus kohaldatakse ümberkorraldus- ja/või arenguprogramme, ning saagi, loomade ja taimede kindlustusmeetmetega. Taime- ja loomahaiguste ning keskkonnajuhtumitega seotud ühisfondide puhul peaksid kõnealused eeskirjad hõlmama eelkõige rahaliselt toetatavate kommertslaenude minimaalset ja maksimaalset pikkust ning liikmesriikide kohtusust edastada komisjonile aastaaruanne määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli rakendamise kohta.

| (26) | Määruse (EÜ) nr 73/2009 IV jaotises sätestatud toetuskavade tõhusa haldamise tagamiseks tuleks kehtestada eeskirjad kõnealuste kavade tõhusa toimimise kohta. |
| --- | --- |

(26)

Määruse (EÜ) nr 73/2009 IV jaotises sätestatud toetuskavade tõhusa haldamise tagamiseks tuleks kehtestada eeskirjad kõnealuste kavade tõhusa toimimise kohta.

| (27) | Tuleks kehtestada eeskirjad toetusõiguste üleandmise piirangute kohta lamba- ja kitseliha sektori toetuse puhul. |
| --- | --- |

(27)

Tuleks kehtestada eeskirjad toetusõiguste üleandmise piirangute kohta lamba- ja kitseliha sektori toetuse puhul.

| (28) | Tuleks kehtestada eeskirjad deklareeritavate loomade miinimumarvu kohta seoses eritoetuse ja ammlehmatoetusega. |
| --- | --- |

(28)

Tuleks kehtestada eeskirjad deklareeritavate loomade miinimumarvu kohta seoses eritoetuse ja ammlehmatoetusega.

| (29) | Tuleks kehtestada eeskirjad ammlehmatoetuse saamise õiguste üleandmise piirangute kohta. |
| --- | --- |

(29)

Tuleks kehtestada eeskirjad ammlehmatoetuse saamise õiguste üleandmise piirangute kohta.

| (30) | Selleks et tagada liikmesriikide valikute nõuetekohane haldamine tootmiskohustusega seotud toetuste puhul, peaks komisjon kindlaks määrama ühtsele otsemaksete kavale vastavad ülemmäärad, tootmiskohustusega seotud meetmed eritoetuse korral, suhkru eritoetuse, puu- ja köögivilja eritoetuse, eraldi makstava marjasektori toetuse ning liikmesriikide teatatud vahendid kooskõlas artikli 69 lõike 6 punktiga a. |
| --- | --- |

(30)

Selleks et tagada liikmesriikide valikute nõuetekohane haldamine tootmiskohustusega seotud toetuste puhul, peaks komisjon kindlaks määrama ühtsele otsemaksete kavale vastavad ülemmäärad, tootmiskohustusega seotud meetmed eritoetuse korral, suhkru eritoetuse, puu- ja köögivilja eritoetuse, eraldi makstava marjasektori toetuse ning liikmesriikide teatatud vahendid kooskõlas artikli 69 lõike 6 punktiga a.

| (31) | Määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 132 kohaselt on uutel liikmesriikidel võimalus täiendada põllumajandustootjatele makstavat otsetoetust komisjoni loal. Komisjoni loale mittevastaval viisil makstud täiendavaid riiklikke otsetoetusi käsitatakse ebaseadusliku abina. |
| --- | --- |

(31)

Määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 132 kohaselt on uutel liikmesriikidel võimalus täiendada põllumajandustootjatele makstavat otsetoetust komisjoni loal. Komisjoni loale mittevastaval viisil makstud täiendavaid riiklikke otsetoetusi käsitatakse ebaseadusliku abina.

| (32) | Komisjoni ja liikmesriikide vaheline teabevahetus on oluline vahendite nõuetekohaseks haldamiseks. Komisjon peaks rakendusaktidega vastu võtma ühtsed eeskirjad teabevahetuse kohta. Kõnealused eeskirjad peaksid hõlmama eelkõige liikmesriikide otsuste teatamist ning liikmesriikide saadetavaid statistilisi andmeid ja aruandeid. |
| --- | --- |

(32)

Komisjoni ja liikmesriikide vaheline teabevahetus on oluline vahendite nõuetekohaseks haldamiseks. Komisjon peaks rakendusaktidega vastu võtma ühtsed eeskirjad teabevahetuse kohta. Kõnealused eeskirjad peaksid hõlmama eelkõige liikmesriikide otsuste teatamist ning liikmesriikide saadetavaid statistilisi andmeid ja aruandeid.

| (33) | Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 73/2009 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(33)

Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 73/2009 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 73/2009 muudetakse järgmiselt.

| (1) | Artiklile 2 lisatakse järgmised punktid:
  „i)   „viljelusmaa”– põllukultuuride tootmiseks haritav maa või kooskõlas artikliga 6 heas põllumajanduslikus ja keskkondlikus korras hoitav maa olenemata sellest, kas maa on kasvuhoonete all või püsi- või äravõetava katte all;
  j)   „püsikultuurid”– külvikorravälised kultuurid, välja arvatud püsikarjamaa, mis võtavad maa enda alla vähemalt viieks aastaks ja annavad korduvat saaki, sealhulgas puukoolid ja lühikese raieringiga madalmets;
  k)   „püsikarjamaa”– maa, mida kasutatakse rohu või muude rohttaimede looduslikuks kasvatamiseks (isekülvi teel) või harimiseks (külvamise teel), ning mis ei ole põllumajandusettevõtte külvikorraga hõlmatud viie aasta jooksul või kauem, välja arvatud maa, mis on tootmisest kõrvale jäetud vastavalt nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2078/92 (8), tootmisest kõrvale jäetud maa vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1257/1999 (9) artiklitele 22, 23 ja 24 ning tootmisest kõrvale jäetud maa vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 artiklile 39; ning sel eesmärgil „rohi või muud rohttaimed” – kõik rohttaimed, mis tavapäraselt leiduvad looduslikel karjamaadel või mis tavaliselt sisalduvad liikmesriigi (kas loomade karjatamiseks mõeldud või mitte) karja- või rohumaade jaoks mõeldud seemnete segudes. Liikmesriigid võivad lisada komisjoni poolt määratletud põllukultuure;
  l)   „rohumaa”– viljelusmaa, mida kasutatakse rohu tootmiseks (külvatud või looduslik); rohumaa hõlmab püsikarjamaad. |
| --- | --- |

(1)

Artiklile 2 lisatakse järgmised punktid:

„i)   „viljelusmaa”– põllukultuuride tootmiseks haritav maa või kooskõlas artikliga 6 heas põllumajanduslikus ja keskkondlikus korras hoitav maa olenemata sellest, kas maa on kasvuhoonete all või püsi- või äravõetava katte all;

j)   „püsikultuurid”– külvikorravälised kultuurid, välja arvatud püsikarjamaa, mis võtavad maa enda alla vähemalt viieks aastaks ja annavad korduvat saaki, sealhulgas puukoolid ja lühikese raieringiga madalmets;

k)   „püsikarjamaa”– maa, mida kasutatakse rohu või muude rohttaimede looduslikuks kasvatamiseks (isekülvi teel) või harimiseks (külvamise teel), ning mis ei ole põllumajandusettevõtte külvikorraga hõlmatud viie aasta jooksul või kauem, välja arvatud maa, mis on tootmisest kõrvale jäetud vastavalt nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2078/92 (8), tootmisest kõrvale jäetud maa vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1257/1999 (9) artiklitele 22, 23 ja 24 ning tootmisest kõrvale jäetud maa vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 artiklile 39; ning sel eesmärgil „rohi või muud rohttaimed” – kõik rohttaimed, mis tavapäraselt leiduvad looduslikel karjamaadel või mis tavaliselt sisalduvad liikmesriigi (kas loomade karjatamiseks mõeldud või mitte) karja- või rohumaade jaoks mõeldud seemnete segudes. Liikmesriigid võivad lisada komisjoni poolt määratletud põllukultuure;

l)   „rohumaa”– viljelusmaa, mida kasutatakse rohu tootmiseks (külvatud või looduslik); rohumaa hõlmab püsikarjamaad.

| (2) | Lisatakse järgmine artikkel:

  „Artikkel 2a


  I lisa muutmine

  Uute, vajalikuks osutuda võivate õigusaktide arvesse võtmiseks muudab komisjon I lisa delegeeritud õigusaktiga

  õigusaktidega, et lisada asjakohased viited uutele õigusaktidele
  .”
  [ME 4] |
| --- | --- |

(2)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 2a

I lisa muutmine

Uute, vajalikuks osutuda võivate õigusaktide arvesse võtmiseks muudab komisjon I lisa delegeeritud õigusaktiga

  õigusaktidega, et lisada asjakohased viited uutele õigusaktidele
  .”

| (2a) | Artikli 6 lõike 1 teise lõigu punkt a jäetakse välja. [ME 5] |
| --- | --- |

(2a)

Artikli 6 lõike 1 teise lõigu punkt a jäetakse välja. [ME 5]

| (3) | Artiklile 6 lisatakse järgmised lõiked:
  „3.   Selleks et tagada, et põllumajandustootjad võtavad meetmeid püsikarjamaa all oleva maa säilitamiseks, võtab komisjon rakendusaktidega vastu sätted, milles käsitletakse põllumajandustootjate järgitavaid individuaalkohustusi, kus on määratud, et püsikarjamaa all oleva maa osakaal väheneb. [ME 6]

  4.   Komisjon võtab rakendusaktidega vastu meetodi püsikarjamaa ja põllumajandusmaa vahelise, muutumatuna püsiva suhtarvu kindlaksmääramiseks.” |
| --- | --- |

(3)

Artiklile 6 lisatakse järgmised lõiked:

„3.   Selleks et tagada, et põllumajandustootjad võtavad meetmeid püsikarjamaa all oleva maa säilitamiseks, võtab komisjon rakendusaktidega vastu sätted, milles käsitletakse põllumajandustootjate järgitavaid individuaalkohustusi, kus on määratud, et püsikarjamaa all oleva maa osakaal väheneb. [ME 6]

4.   Komisjon võtab rakendusaktidega vastu meetodi püsikarjamaa ja põllumajandusmaa vahelise, muutumatuna püsiva suhtarvu kindlaksmääramiseks.”

| (4) | Artikli 8 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Komisjon vaatab rakendusaktidega

  delegeeritud õigusaktidega
  läbi IV lisas sätestatud ülemmäärad, võttes arvesse: [ME 7]







  a) | muudatusi makstavate otsetoetuste maksimumsummades; |
| --- | --- | --- |

(4)

Artikli 8 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Komisjon vaatab rakendusaktidega

  delegeeritud õigusaktidega
  läbi IV lisas sätestatud ülemmäärad, võttes arvesse: [ME 7]

a)

muudatusi makstavate otsetoetuste maksimumsummades;

| b) | muudatusi määruses (EÜ) nr 378/2007 sätestatud vabatahtliku ümbersuunamise süsteemis; |
| --- | --- |

b)

muudatusi määruses (EÜ) nr 378/2007 sätestatud vabatahtliku ümbersuunamise süsteemis;

| c) | põllumajanduslike majapidamiste struktuurimuudatusi; |
| --- | --- |

c)

põllumajanduslike majapidamiste struktuurimuudatusi;

| d) | käesoleva määruse artikli 136 kohaselt tehtavaid ülekandeid Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi (EAFRD).” |
| --- | --- |

d)

käesoleva määruse artikli 136 kohaselt tehtavaid ülekandeid Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi (EAFRD).”

| (5) | Artiklit 9 muudetakse järgmiselt.






  a) | lõike 2 esimese lõigu sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:
  „Ühele protsendipunktile vastav summa määratakse nendele liikmesriikidele, kus vastavad summad on tekkinud. Nelja protsendipunktilisele vähendamisele vastavad summad jaotab komisjon rakendusaktiga asjaomaste liikmesriikide vahel järgmiste kriteeriumide alusel:”; |
| --- | --- | --- |

(5)

Artiklit 9 muudetakse järgmiselt.

a)

lõike 2 esimese lõigu sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

„Ühele protsendipunktile vastav summa määratakse nendele liikmesriikidele, kus vastavad summad on tekkinud. Nelja protsendipunktilisele vähendamisele vastavad summad jaotab komisjon rakendusaktiga asjaomaste liikmesriikide vahel järgmiste kriteeriumide alusel:”;

| b) | lõikele 3 lisatakse järgmine lõik:
  „Uute, vajalikuks osutuda võivate õigusaktide arvesse võtmiseks

  Komisjon
  muudab komisjon V lisa delegeeritud õigusaktiga.”;
  [ME 8] |
| --- | --- |

b)

lõikele 3 lisatakse järgmine lõik:

„Uute, vajalikuks osutuda võivate õigusaktide arvesse võtmiseks

  Komisjon
  muudab komisjon V lisa delegeeritud õigusaktiga.”;

| c) | lõige 4 asendatakse järgmisega:
  „4.   Artikli 7 lõike 1 kohaldamisest tulenevad ülejäänud summad ja artikli 7 lõike 2 kohaldamisest tulenevad summad jaotab komisjon rakendusaktidega liikmesriikidele, kus vastavad summad on tekkinud. Neid kasutatakse vastavalt määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 69 lõikele 5a.” |
| --- | --- |

c)

lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Artikli 7 lõike 1 kohaldamisest tulenevad ülejäänud summad ja artikli 7 lõike 2 kohaldamisest tulenevad summad jaotab komisjon rakendusaktidega liikmesriikidele, kus vastavad summad on tekkinud. Neid kasutatakse vastavalt määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 69 lõikele 5a.”

| (6) | Artikli 10 lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Artikli 7 lõigete 1 ja 2 kohaldamisest tulenevad summad eraldab komisjon rakendusaktidega uuele liikmesriigile, kus vastavad summad on tekkinud. Kõnealuseid summasid kasutatakse vastavalt määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 69 lõikele 5a.” |
| --- | --- |

(6)

Artikli 10 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Artikli 7 lõigete 1 ja 2 kohaldamisest tulenevad summad eraldab komisjon rakendusaktidega uuele liikmesriigile, kus vastavad summad on tekkinud. Kõnealuseid summasid kasutatakse vastavalt määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 69 lõikele 5a.”

| (6a) | Artikli 11 lõige 2 asendatakse järgmisega:


  „
  2.
     
  Euroopa Parlament ja nõukogu määravad kindlaks komisjoni ettepanekul, mis esitatakse hiljemalt selle kalendriaasta 31. märtsiks, mille suhtes lõikes 1 osutatud kohandusi kohaldatakse, kõnealused kohandused hiljemalt sama kalendriaasta 30. juuniks.”
  [ME 9] |
| --- | --- |

(6a)

Artikli 11 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„
  2.
     
  Euroopa Parlament ja nõukogu määravad kindlaks komisjoni ettepanekul, mis esitatakse hiljemalt selle kalendriaasta 31. märtsiks, mille suhtes lõikes 1 osutatud kohandusi kohaldatakse, kõnealused kohandused hiljemalt sama kalendriaasta 30. juuniks.”

| (7) | II jaotise 2. peatükki lisatakse järgmine artikkel:

  „Artikkel 11a


  Volituste delegeerimine komisjonile

  1.   Selleks et tagada toetuste ümbersuunamise ja finantsdistsipliini ühtlustatud rakendamine, võib komisjon delegeeritud õigusaktidega vastu võtta üksikasjalikud eeskirjad, milles käsitletakse liikmesriikides põllumajandustootjate suhtes kohaldatavate ning artiklite 9-11 kohaselt toetuste ümbersuunamisest ja finantsdistsipliinist tulenevate vähendamiste arvutamist.
  2.   Selleks et tagada artikli 9 lõikes 2 osutatud jaotamine, kehtestab komisjon delegeeritud õigusaktidega kriteeriumid toetuste ümbersuunamise tulemusel vabanenud summade jaotamise kohta.” |
| --- | --- |

(7)

II jaotise 2. peatükki lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 11a

Volituste delegeerimine komisjonile

1.   Selleks et tagada toetuste ümbersuunamise ja finantsdistsipliini ühtlustatud rakendamine, võib komisjon delegeeritud õigusaktidega vastu võtta üksikasjalikud eeskirjad, milles käsitletakse liikmesriikides põllumajandustootjate suhtes kohaldatavate ning artiklite 9-11 kohaselt toetuste ümbersuunamisest ja finantsdistsipliinist tulenevate vähendamiste arvutamist.

2.   Selleks et tagada artikli 9 lõikes 2 osutatud jaotamine, kehtestab komisjon delegeeritud õigusaktidega kriteeriumid toetuste ümbersuunamise tulemusel vabanenud summade jaotamise kohta.”

| (8) | Artiklile 12 lisatakse järgmine lõige:
  „5.   Selleks et tagada põllumajandusettevõtete nõustamise süsteemi tõhusus, võib komisjon rakendusaktidega vastu võtta sätted sellise süsteemi hästi toimivaks süsteemiks muutmiseks. Kõnealuste sätetega võib muu hulgas käsitleda põllumajandusettevõtete nõustamise süsteemi ulatust ja põllumajandustootjate juurdepääsukriteeriume.
  [ME 10]

  6.   Komisjon võib rakendusaktidega vastu võtta
  tehnilised
  eeskirjad põllumajandusettevõtete nõustamise süsteemi ühetaoliseks rakendamiseks.”
  [ME 11] |
| --- | --- |

(8)

Artiklile 12 lisatakse järgmine lõige:

„5.   Selleks et tagada põllumajandusettevõtete nõustamise süsteemi tõhusus, võib komisjon rakendusaktidega vastu võtta sätted sellise süsteemi hästi toimivaks süsteemiks muutmiseks. Kõnealuste sätetega võib muu hulgas käsitleda põllumajandusettevõtete nõustamise süsteemi ulatust ja põllumajandustootjate juurdepääsukriteeriume.
  [ME 10]

6.   Komisjon võib rakendusaktidega vastu võtta
  tehnilised
  eeskirjad põllumajandusettevõtete nõustamise süsteemi ühetaoliseks rakendamiseks.”

| (9) | Artikli 19 lõikele 1 lisatakse järgmised lõigud:
  „Iga liikmesriik määrab põllumajanduslike maatükkide miinimumsuuruse, mille kohta võib taotluse esitada. Miinimumsuurus ei tohi siiski ületada 0,3 hektarit.
  Erandina esimese lõigu punktist a võivad liikmesriigid otsustada, et põllumajandustootja, kes ei taotle mitte ühtegi pindalapõhist otsetoetust, ei pea deklareerima oma põllumajanduslikke maatükke juhul, kui kõnealuste maatükkide kogupindala ei ületa ühte hektarit. Põllumajandustootja märgib oma taotlusel tema käsutuses olevad põllumajanduslikud maatükid ja pädeva asutuse nõudmisel asjaomaste maatükkide asukoha.” |
| --- | --- |

(9)

Artikli 19 lõikele 1 lisatakse järgmised lõigud:

„Iga liikmesriik määrab põllumajanduslike maatükkide miinimumsuuruse, mille kohta võib taotluse esitada. Miinimumsuurus ei tohi siiski ületada 0,3 hektarit.

Erandina esimese lõigu punktist a võivad liikmesriigid otsustada, et põllumajandustootja, kes ei taotle mitte ühtegi pindalapõhist otsetoetust, ei pea deklareerima oma põllumajanduslikke maatükke juhul, kui kõnealuste maatükkide kogupindala ei ületa ühte hektarit. Põllumajandustootja märgib oma taotlusel tema käsutuses olevad põllumajanduslikud maatükid ja pädeva asutuse nõudmisel asjaomaste maatükkide asukoha.”

| (10) | Artikli 21 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Kui leitakse, et põllumajandustootja ei vasta käesoleva määrusega ettenähtud toetuskõlblikkuse tingimustele, vähendatakse makstud või makstavat toetust või selle osa, mille puhul on vajalikud tingimused täidetud, või jäetakse põllumajandustootja toetusest või selle osast ilma, ilma et see piiraks artikliga 23 ettenähtud vähendamiste ja väljaarvamiste kohaldamist.” |
| --- | --- |

(10)

Artikli 21 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Kui leitakse, et põllumajandustootja ei vasta käesoleva määrusega ettenähtud toetuskõlblikkuse tingimustele, vähendatakse makstud või makstavat toetust või selle osa, mille puhul on vajalikud tingimused täidetud, või jäetakse põllumajandustootja toetusest või selle osast ilma, ilma et see piiraks artikliga 23 ettenähtud vähendamiste ja väljaarvamiste kohaldamist.”

| (11) | Artiklile 22 lisatakse järgmine lõige:
  „3.   Komisjon võtab rakendusaktidega vastu eeskirjad kontrollide teostamise kohta 1. peatükis osutatud kohustuste täitmise kontrollimiseks.” |
| --- | --- |

(11)

Artiklile 22 lisatakse järgmine lõige:

„3.   Komisjon võtab rakendusaktidega vastu eeskirjad kontrollide teostamise kohta 1. peatükis osutatud kohustuste täitmise kontrollimiseks.”

| (12) | Artikli 23 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Olenemata lõikest 1 ja kooskõlas artikli 27a lõikes 5 osutatud eeskirjades sätestatud tingimustega võivad liikmesriigid otsustada mitte kohaldada vähendamist või väljaarvamist, mille suurus on kuni 100 EURot ühe põllumajandustootja ja kalendriaasta kohta.

  Kui liikmesriik otsustab kasutada esimeses lõigus sätestatud võimalust, võtab pädev asutus järgmisel aastal vajalikud meetmed kontrollimaks, kas põllumajandustootja on asjaomase tuvastatud rikkumise lõpetanud. Põllumajandustootjat teavitatakse avastatud rikkumistest ja parandusmeetmete võtmise kohustusest.”
  [ME 12] |
| --- | --- |

(12)

Artikli 23 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Olenemata lõikest 1 ja kooskõlas artikli 27a lõikes 5 osutatud eeskirjades sätestatud tingimustega võivad liikmesriigid otsustada mitte kohaldada vähendamist või väljaarvamist, mille suurus on kuni 100 EURot ühe põllumajandustootja ja kalendriaasta kohta.

Kui liikmesriik otsustab kasutada esimeses lõigus sätestatud võimalust, võtab pädev asutus järgmisel aastal vajalikud meetmed kontrollimaks, kas põllumajandustootja on asjaomase tuvastatud rikkumise lõpetanud. Põllumajandustootjat teavitatakse avastatud rikkumistest ja parandusmeetmete võtmise kohustusest.”

| (13) | Artiklit 24 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Vähendamiste ja väljaarvamiste arvutamiseks võetakse arvesse tuvastatud rikkumiste tõsidust, ulatust, püsivust ja korduvust ning lõigetes 2–4 sätestatud kriteeriume.”; |
| --- | --- | --- |

(13)

Artiklit 24 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Vähendamiste ja väljaarvamiste arvutamiseks võetakse arvesse tuvastatud rikkumiste tõsidust, ulatust, püsivust ja korduvust ning lõigetes 2–4 sätestatud kriteeriume.”;

| b) | lõike 2 kolmas lõik asendatakse järgmisega

  jäetakse välja
  .

  „Kui põllumajandustootja ei ole võtnud koheseid parandusmeetmeid, kõrvaldades sellega avastatud rikkumise, võtab pädev asutus nõutavaid meetmeid, mis võivad vajaduse korral piirduda ametliku kontrolliga, selle tagamiseks, et põllumajandustootja lõpetaks asjaomase tuvastatud rikkumise. Põllumajandustootjat teavitatakse tuvastatud väiksematest rikkumistest ja parandusmeetmete võtmise kohustusest.” |
| --- | --- |

b)

lõike 2 kolmas lõik asendatakse järgmisega

  jäetakse välja
  .

„Kui põllumajandustootja ei ole võtnud koheseid parandusmeetmeid, kõrvaldades sellega avastatud rikkumise, võtab pädev asutus nõutavaid meetmeid, mis võivad vajaduse korral piirduda ametliku kontrolliga, selle tagamiseks, et põllumajandustootja lõpetaks asjaomase tuvastatud rikkumise. Põllumajandustootjat teavitatakse tuvastatud väiksematest rikkumistest ja parandusmeetmete võtmise kohustusest.”

| (14) | II jaotise 4. peatükki lisatakse järgmine artikkel:

  „Artikkel 27a


  Volituste delegeerimine komisjonile

  1.   Selleks et tagada vahendite nõuetekohane jaotamine toetuskõlblikele põllumajandustootjatele ja käesoleva peatükiga ettenähtud ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi rakendamine tõhusal, ühtsel ja mittediskrimineerival viisil, mis kaitseb liidu finantshuve, võib komisjon delegeeritud õigusaktidega vastu võtta:






  a) | konkreetsed mõisted, et tagada ühtse süsteemi ühetaoline rakendamine; |
| --- | --- | --- |

(14)

II jaotise 4. peatükki lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 27a

Volituste delegeerimine komisjonile

1.   Selleks et tagada vahendite nõuetekohane jaotamine toetuskõlblikele põllumajandustootjatele ja käesoleva peatükiga ettenähtud ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi rakendamine tõhusal, ühtsel ja mittediskrimineerival viisil, mis kaitseb liidu finantshuve, võib komisjon delegeeritud õigusaktidega vastu võtta:

a)

konkreetsed mõisted, et tagada ühtse süsteemi ühetaoline rakendamine;

| b) | sätted toetuse arvutamise aluse ühtlustatud määratluse kohta, sealhulgas eeskirjad, kuidas tegutseda teatavatel juhtudel, kui toetuskõlblikud alad sisaldavad maastikuelemente ja puid; |
| --- | --- |

b)

sätted toetuse arvutamise aluse ühtlustatud määratluse kohta, sealhulgas eeskirjad, kuidas tegutseda teatavatel juhtudel, kui toetuskõlblikud alad sisaldavad maastikuelemente ja puid;

| c) | eeskirjad põllumajandustootjate õiguste kaitseks vääramatu jõu või erandlike asjaolude korral artikli 31 tähenduses; |
| --- | --- |

c)

eeskirjad põllumajandustootjate õiguste kaitseks vääramatu jõu või erandlike asjaolude korral artikli 31 tähenduses;

| d) | eeskirjad, millega tagatakse ühtlustatud alus nõuetele vastavusega seotud vähendamiste arvutamiseks, võttes arvesse toetuste ümbersuunamisest ja finantsdistsipliinist tulenevaid vähendamisi; |
| --- | --- |

d)

eeskirjad, millega tagatakse ühtlustatud alus nõuetele vastavusega seotud vähendamiste arvutamiseks, võttes arvesse toetuste ümbersuunamisest ja finantsdistsipliinist tulenevaid vähendamisi;

| e) | eeskirjad
  , mis võimaldavad liikmesriikidel
  käesoleva peatüki nõuetekohaseks kohaldamiseks võetavate liikmesriikide täiendavate meetmete

  võtta täiendavaid meetmeid,
  ja liikmesriikidevahelise võimaliku vastastikuse abi kohta

  korra
  . [ME 14] |
| --- | --- |

e)

eeskirjad
  , mis võimaldavad liikmesriikidel
  käesoleva peatüki nõuetekohaseks kohaldamiseks võetavate liikmesriikide täiendavate meetmete

  võtta täiendavaid meetmeid,
  ja liikmesriikidevahelise võimaliku vastastikuse abi kohta

  korra
  . [ME 14]

2.   Vahendite nõuetekohase jaotamise tagamiseks seoses artikli 19 kohaste toetusetaotlustega toetuskõlblikele põllumajandustootjatele ja selleks et saaks kontrollida, kas põllumajandustootjad täidavad sellega seotud kohustusi, sätestab komisjon delegeeritud õigusaktidega järgmise:

| a) | eeskirjad deklareeritavate põllumajanduslike maatükkide miinimumsuurus kohta, et vähendada põllumajandustootjate ja ametiasutuste halduskoormust; |
| --- | --- |

a)

eeskirjad deklareeritavate põllumajanduslike maatükkide miinimumsuurus kohta, et vähendada põllumajandustootjate ja ametiasutuste halduskoormust;

| b) | erand nõukogu määrusest (EMÜ, Euratom) nr 1182/71 (10), et kaitsta põllumajandustootjate toetusõigusi, kui taotluste esitamise või muudatuste tegemise lõppkuupäev on riigipüha, laupäev või pühapäev; |
| --- | --- |

b)

erand nõukogu määrusest (EMÜ, Euratom) nr 1182/71 (10), et kaitsta põllumajandustootjate toetusõigusi, kui taotluste esitamise või muudatuste tegemise lõppkuupäev on riigipüha, laupäev või pühapäev;

| c) | toetuse või toetusõiguste taotluse hilinenud esitamise korral sellise hilinemise maksimaalne aeg ja vähendamised. |
| --- | --- |

c)

toetuse või toetusõiguste taotluse hilinenud esitamise korral sellise hilinemise maksimaalne aeg ja vähendamised.

3.   Selleks et tagada artikliga 20 ettenähtud toetuskõlblikkuse tingimuste kontrolli teostamine tõhusal, ühtsel ja mittediskrimineerival viisil, mis kaitseb liidu finantshuve, võib komisjon delegeeritud õigusaktidega vastu võtta sätted, eelkõige juhul, kui põllumajandustootja takistab kontrolli teostamist.

4.   Selleks et tagada, et vähendamiste ja väljaarvamiste arvutamine toimub kooskõlas artiklis 21 sätestatud põhimõtetega ning tõhusal, ühtsel ja mittediskrimineerival viisil, mis kaitseb liidu finantshuve, võtab komisjon delegeeritud õigusaktidega vastu:

| a) | sätted vähendamiste ja väljaarvamiste kohta seoses taotluses esitatud teabe õigsuse ja täielikkusega, nagu pindala ja loomade üledeklareerimine või alade mittedeklareerimine, samuti sätted tahtlike rikkumiste, väiksemate rikkumiste, vähendamiste kuhjumise ning erinevate vähendamiste samaaegse kohaldamise ühetaolise ja õige kohtlemise kohta ning erisätted artikli 68 kohaselt rakendatavate meetmete kohta; |
| --- | --- |

a)

sätted vähendamiste ja väljaarvamiste kohta seoses taotluses esitatud teabe õigsuse ja täielikkusega, nagu pindala ja loomade üledeklareerimine või alade mittedeklareerimine, samuti sätted tahtlike rikkumiste, väiksemate rikkumiste, vähendamiste kuhjumise ning erinevate vähendamiste samaaegse kohaldamise ühetaolise ja õige kohtlemise kohta ning erisätted artikli 68 kohaselt rakendatavate meetmete kohta;

| b) | eeskirjad teatavate juhtude kohta, mil vähendamisi ei kohaldata, tagades proportsionaalsuse juhul, kui vähendamisi kohaldatakse. |
| --- | --- |

b)

eeskirjad teatavate juhtude kohta, mil vähendamisi ei kohaldata, tagades proportsionaalsuse juhul, kui vähendamisi kohaldatakse.

5.   Selleks et nõuetele vastavus oleks tagatud tõhusal, ühtsel ja mittediskrimineerival viisil, võib komisjon delegeeritud õigusaktidega vastu võtta eeskirjad vähendamiste arvutamiseks ja kohaldamiseks artiklites 23 ja 24 sätestatud põhimõtete kohaselt, sealhulgas eeskirjad teatavate juhtude kohta, mil vähendamisi ei kohaldata.

Artikkel 27b

Rakenduseeskirjad

Käesoleva peatüki ühetaoliseks rakendamiseks kehtestab komisjon rakendusaktidega:

| a) | ühtse süsteemi põhijooned, mõisted ja kvaliteedinõuded iga artikli 15 kohase toetusetaotluse esitanud põllumajandustootja isikuandmete registreerimiseks; |
| --- | --- |

a)

ühtse süsteemi põhijooned, mõisted ja kvaliteedinõuded iga artikli 15 kohase toetusetaotluse esitanud põllumajandustootja isikuandmete registreerimiseks;

| b) | artikli 16 kohase elektroonilise andmebaasi põhijooned, mõisted ja kvaliteedinõuded; |
| --- | --- |

b)

artikli 16 kohase elektroonilise andmebaasi põhijooned, mõisted ja kvaliteedinõuded;

| c) | artikli 17 kohase põldude identifitseerimise süsteemi põhijooned, mõisted ja kvaliteedinõuded; |
| --- | --- |

c)

artikli 17 kohase põldude identifitseerimise süsteemi põhijooned, mõisted ja kvaliteedinõuded;

| d) | artikli 18 kohaste toetusõiguste identifitseerimise ja registreerimise süsteemi põhijooned, mõisted ja kvaliteedinõuded; |
| --- | --- |

d)

artikli 18 kohaste toetusõiguste identifitseerimise ja registreerimise süsteemi põhijooned, mõisted ja kvaliteedinõuded;

| e) | eeskirjad artikli 19 kohaste toetuste ja toetusõiguste taotluste kohta, sealhulgas taotluste esitamise lõppkuupäev, nõuded toetuste taotlustes märgitavate miinimumandmete kohta, toetusetaotluste muutmise või tühistamise sätted, toetusetaotluse esitamise nõudest vabastamine ning sätted, mis lubavad liikmesriigil kasutada lihtsustatud menetlust või kohandada ilmselgeid vigu; |
| --- | --- |

e)

eeskirjad artikli 19 kohaste toetuste ja toetusõiguste taotluste kohta, sealhulgas taotluste esitamise lõppkuupäev, nõuded toetuste taotlustes märgitavate miinimumandmete kohta, toetusetaotluste muutmise või tühistamise sätted, toetusetaotluse esitamise nõudest vabastamine ning sätted, mis lubavad liikmesriigil kasutada lihtsustatud menetlust või kohandada ilmselgeid vigu;

| f) | kontrolli teostamist käsitlevad eeskirjad, et kontrollida kohustuste täitmist ning taotluses esitatud teabe õigsust ja täielikkust. Kanepi puhul hõlmavad need üksikasjalikke eeskirju, milles käsitletakse erikontrollimeetmeid ja tetrahüdrokannabinooli taseme määramise meetodeid, ning puuvilla puhul tunnustatud tootmisharudevaheliste organisatsioonide kontrollisüsteemi; |
| --- | --- |

f)

kontrolli teostamist käsitlevad eeskirjad, et kontrollida kohustuste täitmist ning taotluses esitatud teabe õigsust ja täielikkust. Kanepi puhul hõlmavad need üksikasjalikke eeskirju, milles käsitletakse erikontrollimeetmeid ja tetrahüdrokannabinooli taseme määramise meetodeid, ning puuvilla puhul tunnustatud tootmisharudevaheliste organisatsioonide kontrollisüsteemi;

| g) | kanepi puhul üksikasjalikud eeskirjad, milles käsitletakse erikontrollimeetmeid ja tetrahüdrokannabinooli taseme määramise meetodeid; |
| --- | --- |

g)

kanepi puhul üksikasjalikud eeskirjad, milles käsitletakse erikontrollimeetmeid ja tetrahüdrokannabinooli taseme määramise meetodeid;

| h) | puuvilla puhul tunnustatud tootmisharudevaheliste organisatsioonide kontrollisüsteem; |
| --- | --- |

h)

puuvilla puhul tunnustatud tootmisharudevaheliste organisatsioonide kontrollisüsteem;

| i) | eeskirjad alusetult makstud toetusesummade sissenõudmise ja alusetult määratud toetusõiguste kohta; |
| --- | --- |

i)

eeskirjad alusetult makstud toetusesummade sissenõudmise ja alusetult määratud toetusõiguste kohta;

| j) | tehnilised mõisted käesoleva peatüki ühetaoliseks rakendamiseks; |
| --- | --- |

j)

tehnilised mõisted käesoleva peatüki ühetaoliseks rakendamiseks;

| k) | sätted seoses ettevõtte üleandmisega, kui antakse üle ka kohustused, mis tuleb veel täita seoses asjaomase toetuse saamise tingimustega. |
| --- | --- |

k)

sätted seoses ettevõtte üleandmisega, kui antakse üle ka kohustused, mis tuleb veel täita seoses asjaomase toetuse saamise tingimustega.

| (15) | Artikli 28 lõike 1 kolmas lõik asendatakse järgmisega:
  „Artikli 44 lõike 1 kohaselt eritoetusõigusi omavate põllumajandustootjate või IV jaotise 1. peatüki 10. jaos osutatud lamba- ja kitsetoetusi saavate põllumajandustootjate või IV jaotise 1. peatüki 11. jaos osutatud veise- ja vasikaliha toetusi saavate põllumajandustootjate või III jaotise 5. peatükis osutatud põllumajandustootjate, kes omavad vähem hektareid kui liikmesriikide valitud künnis esimese lõigu punkti b kohaldamisel, suhtes kohaldatakse käesoleva lõike esimese lõigu punktis a osutatud tingimusi.” |
| --- | --- |

(15)

Artikli 28 lõike 1 kolmas lõik asendatakse järgmisega:

„Artikli 44 lõike 1 kohaselt eritoetusõigusi omavate põllumajandustootjate või IV jaotise 1. peatüki 10. jaos osutatud lamba- ja kitsetoetusi saavate põllumajandustootjate või IV jaotise 1. peatüki 11. jaos osutatud veise- ja vasikaliha toetusi saavate põllumajandustootjate või III jaotise 5. peatükis osutatud põllumajandustootjate, kes omavad vähem hektareid kui liikmesriikide valitud künnis esimese lõigu punkti b kohaldamisel, suhtes kohaldatakse käesoleva lõike esimese lõigu punktis a osutatud tingimusi.”

| (16) | Artikli 29 lõige 4 asendatakse järgmisega:
  „4.   Erandina lõikest 2 võib komisjon rakendusaktiga:






  a) | sätestada ettemaksete tegemise; |
| --- | --- | --- |

(16)

Artikli 29 lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Erandina lõikest 2 võib komisjon rakendusaktiga:

a)

sätestada ettemaksete tegemise;

| b) | lubada liikmesriikidel, arvestades eelarveseisundit, teha enne 1. detsembrit ettemakseid piirkondades, kus põllumajandustootjad on erandlike asjaolude tõttu tõsistes rahalistes raskustes:






  i) | kuni 50 % ulatuses toetuste summast
  või |
| --- | --- | --- |

b)

lubada liikmesriikidel, arvestades eelarveseisundit, teha enne 1. detsembrit ettemakseid piirkondades, kus põllumajandustootjad on erandlike asjaolude tõttu tõsistes rahalistes raskustes:

i)

kuni 50 % ulatuses toetuste summast

või

| ii) | kuni 80 % ulatuses toetuste summast juhul, kui ettemaksed on juba ette nähtud. |
| --- | --- |

ii)

kuni 80 % ulatuses toetuste summast juhul, kui ettemaksed on juba ette nähtud.

Komisjon võib rakendusaktidega vastu võtta kõnealuste ettemaksete tegemist käsitlevad eeskirjad.”

| (17) | Lisatakse järgmine artikkel:

  „Artikkel 31a



  Rakenduseeskirjad

  Volituste delegeerimine komisjonile

  Komisjonil on õigus võtta rakendusaktidega vastu
  delegeeritud õigusakte
  eriolukordades praktiliste ja konkreetsete probleemide lahendamiseks vajalike ja nõuetekohaselt põhjendatud meetmete kohta. Sellised meetmed võivad käesoleva määruse teatavatest sätetest kõrvale kalduda, kuid üksnes sellises ulatuses ja sellise aja jooksul, mis on hädavajalik.
  Kui see on tungiva kiireloomulisuse tõttu vajalik, kohaldatakse käesoleva artikli alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktidele artiklis 141ba sätestatud menetlust.
  ”
  [ME 15] |
| --- | --- |

(17)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 31a

Rakenduseeskirjad

  Volituste delegeerimine komisjonile

Komisjonil on õigus võtta rakendusaktidega vastu
  delegeeritud õigusakte
  eriolukordades praktiliste ja konkreetsete probleemide lahendamiseks vajalike ja nõuetekohaselt põhjendatud meetmete kohta. Sellised meetmed võivad käesoleva määruse teatavatest sätetest kõrvale kalduda, kuid üksnes sellises ulatuses ja sellise aja jooksul, mis on hädavajalik.
  Kui see on tungiva kiireloomulisuse tõttu vajalik, kohaldatakse käesoleva artikli alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktidele artiklis 141ba sätestatud menetlust.
  ”

| (18) | Artiklile 33 lisatakse järgmised lõiked:
  „4.   Liikmesriik võib otsustada kindlaks määrata ettevõtte põllumajandusmaa miinimumsuuruse, mille kohta võib taotleda toetusõiguste kehtestamist. Miinimusuurus ei ole siiski suurem kui esimese lõigu punkti b alusel kehtestatud piirangud koostoimes artikli 28 lõike 1 teise lõiguga. Miinimumsuurust ei määrata kindlaks artiklis 60 ja 65 osutatud eritoetusõiguste kehtestamiseks.
  5.   Uute, vajalikuks osutuda võivate õigusaktide arvesse võtmiseks muudab komisjon IX lisa delegeeritud õigusaktiga

  õigusaktidega
  . [ME 16]

  6.   Komisjon võtab rakendusaktidega vastu eeskirjad toetuse taotlemise kohta toetusõiguste jagamise aastal, kui õigused ei ole võib-olla veel lõplikult kehtestatud või kui jaotamist mõjutavad teatavad asjaolud, samuti käesolevas jaotises osutatud ühtse otsemaksete kava ülemmäära kohta.” |
| --- | --- |

(18)

Artiklile 33 lisatakse järgmised lõiked:

„4.   Liikmesriik võib otsustada kindlaks määrata ettevõtte põllumajandusmaa miinimumsuuruse, mille kohta võib taotleda toetusõiguste kehtestamist. Miinimusuurus ei ole siiski suurem kui esimese lõigu punkti b alusel kehtestatud piirangud koostoimes artikli 28 lõike 1 teise lõiguga. Miinimumsuurust ei määrata kindlaks artiklis 60 ja 65 osutatud eritoetusõiguste kehtestamiseks.

5.   Uute, vajalikuks osutuda võivate õigusaktide arvesse võtmiseks muudab komisjon IX lisa delegeeritud õigusaktiga

  õigusaktidega
  . [ME 16]

6.   Komisjon võtab rakendusaktidega vastu eeskirjad toetuse taotlemise kohta toetusõiguste jagamise aastal, kui õigused ei ole võib-olla veel lõplikult kehtestatud või kui jaotamist mõjutavad teatavad asjaolud, samuti käesolevas jaotises osutatud ühtse otsemaksete kava ülemmäära kohta.”

| (19) | Artikli 34 lõike 2 teine lõik asendatakse järgmisega:
  „Kui põllumajandusettevõtte põllumajandusmaad kasutatakse ka mittepõllumajanduslikuks tegevuseks, nagu on osutatud esimese lõigu punktis a, käsitatakse kõnealust maad peamiselt põllumajandustegevuseks kasutatava maana, kui mittepõllumajandusliku tegevuse intensiivsus, laad, kestus ega ajastus ei kahjusta oluliselt põllumajandustegevust. Liikmesriigid kehtestavad kriteeriumid kõnealuse lõigu rakendamiseks oma territooriumil.” |
| --- | --- |

(19)

Artikli 34 lõike 2 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Kui põllumajandusettevõtte põllumajandusmaad kasutatakse ka mittepõllumajanduslikuks tegevuseks, nagu on osutatud esimese lõigu punktis a, käsitatakse kõnealust maad peamiselt põllumajandustegevuseks kasutatava maana, kui mittepõllumajandusliku tegevuse intensiivsus, laad, kestus ega ajastus ei kahjusta oluliselt põllumajandustegevust. Liikmesriigid kehtestavad kriteeriumid kõnealuse lõigu rakendamiseks oma territooriumil.”

| (20) | Artikli 36 teine lõik jäetakse välja. |
| --- | --- |

(20)

Artikli 36 teine lõik jäetakse välja.

| (21) | Artikli 38 teine lõik asendatakse järgmisega.
  „Integreerimise edasilükkamise korral võivad liikmesriigid otsustada lubada kasvatada järelkultuure toetuskõlblikel hektaritel maksimaalselt kolme kuu jooksul alates iga aasta 15. augustist. Liikmesriikide taotlusel võib seda kuupäeva rakendusaktidega siiski muuta piirkondade puhul, kus klimaatilistel põhjustel koristatakse teravilja tavaliselt varem.” |
| --- | --- |

(21)

Artikli 38 teine lõik asendatakse järgmisega.

„Integreerimise edasilükkamise korral võivad liikmesriigid otsustada lubada kasvatada järelkultuure toetuskõlblikel hektaritel maksimaalselt kolme kuu jooksul alates iga aasta 15. augustist. Liikmesriikide taotlusel võib seda kuupäeva rakendusaktidega siiski muuta piirkondade puhul, kus klimaatilistel põhjustel koristatakse teravilja tavaliselt varem.”

| (22) | Artikli 39 lõige 2 jäetakse välja. |
| --- | --- |

(22)

Artikli 39 lõige 2 jäetakse välja.

| (23) | Artikli 40 lõike 1 teine lõik asendatakse järgmisega:
  „Kui toetusõigused määratakse viinamarjakasvatajatele, kohandab komisjon, võttes arvesse kõige värskemaid andmeid, mille liikmesriigid on talle kättesaadavaks teinud nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 103o ja artikli 188a lõike 3 kohaselt rakendusaktidega

  delegeeritud õigusaktidega
  käesoleva määruse VIII lisas kindlaks määratud riiklikke ülemmäärasid. Riiklike ülemmäärade kohandamisele eelneva aasta 1. detsembriks esitavad liikmesriigid komisjonile käesoleva määruse IX lisa punktis B osutatud toetusõiguste piirkondliku keskmise väärtuse.”
  [ME 17] |
| --- | --- |

(23)

Artikli 40 lõike 1 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Kui toetusõigused määratakse viinamarjakasvatajatele, kohandab komisjon, võttes arvesse kõige värskemaid andmeid, mille liikmesriigid on talle kättesaadavaks teinud nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 103o ja artikli 188a lõike 3 kohaselt rakendusaktidega

  delegeeritud õigusaktidega
  käesoleva määruse VIII lisas kindlaks määratud riiklikke ülemmäärasid. Riiklike ülemmäärade kohandamisele eelneva aasta 1. detsembriks esitavad liikmesriigid komisjonile käesoleva määruse IX lisa punktis B osutatud toetusõiguste piirkondliku keskmise väärtuse.”

| (24) | Artiklit 41 muudetakse järgmiselt.






  a) | lõikele 1 lisatakse järgmised lõigud:
  „Liikmesriigid võivad riiklikku reservi hallata piirkondlikul tasandil. Sel juhul jaotavad liikmesriigid riigi tasandil saadaolevaid summasid täielikult või osaliselt vastavalt objektiivsetele ja mittediskrimineerivatele kriteeriumidele ning sellisel viisil, et oleks tagatud põllumajandustootjate võrdne kohtlemine ning turu- ja konkurentsimoonutuste vältimine.
  Igale piirkondlikule tasandile jaotatud summasid võib käsitada üksnes asjaomases piirkonnas jaotamiseks saadaolevatena, välja arvatud juhul, kui kohaldatakse lõiget 4 või vastavalt liikmesriigi valikule lõiget 2.”; |
| --- | --- | --- |

(24)

Artiklit 41 muudetakse järgmiselt.

a)

lõikele 1 lisatakse järgmised lõigud:

„Liikmesriigid võivad riiklikku reservi hallata piirkondlikul tasandil. Sel juhul jaotavad liikmesriigid riigi tasandil saadaolevaid summasid täielikult või osaliselt vastavalt objektiivsetele ja mittediskrimineerivatele kriteeriumidele ning sellisel viisil, et oleks tagatud põllumajandustootjate võrdne kohtlemine ning turu- ja konkurentsimoonutuste vältimine.

Igale piirkondlikule tasandile jaotatud summasid võib käsitada üksnes asjaomases piirkonnas jaotamiseks saadaolevatena, välja arvatud juhul, kui kohaldatakse lõiget 4 või vastavalt liikmesriigi valikule lõiget 2.”;

| b) | lõige 4 asendatakse järgmisega:
  „4.   Liikmesriigid kasutavad riikliku reservi vahendeid selleks, et jaotada vastavalt objektiivsetele kriteeriumidele ning sellisel viisil, et oleks tagatud põllumajandustootjate võrdne kohtlemine ning turu- ja konkurentsimoonutuste vältimine, toetusõigusi nendele põllumajandustootjatele, kes on eriolukorras.”; |
| --- | --- |

b)

lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Liikmesriigid kasutavad riikliku reservi vahendeid selleks, et jaotada vastavalt objektiivsetele kriteeriumidele ning sellisel viisil, et oleks tagatud põllumajandustootjate võrdne kohtlemine ning turu- ja konkurentsimoonutuste vältimine, toetusõigusi nendele põllumajandustootjatele, kes on eriolukorras.”;

| c) | lisatakse järgmine lõige:
  „7.   Komisjon võtab rakendusaktidega vastu eeskirjad toetusõiguste jaotamise kohta juhul, kui põllumajandustootjal on õigus saada toetusõigusi lõpliku kohtumääruse või liikmesriigi pädeva asutuse lõpliku haldusakti alusel.” |
| --- | --- |

c)

lisatakse järgmine lõige:

„7.   Komisjon võtab rakendusaktidega vastu eeskirjad toetusõiguste jaotamise kohta juhul, kui põllumajandustootjal on õigus saada toetusõigusi lõpliku kohtumääruse või liikmesriigi pädeva asutuse lõpliku haldusakti alusel.”

| (25) | Artiklile 42 lisatakse järgmised lõigud:
  „Põllumajandustootjad võivad vabatahtlikult loovutada toetusõigusi riiklikku reservi.
  Komisjon võtab rakendusaktidega vastu meetmed seoses
  praktiliste tingimustega, mida kohaldatakse
  kasutamata toetusõiguste tagastamisega

  tagastamise suhtes
  riiklikku reservi.”
  [ME 18] |
| --- | --- |

(25)

Artiklile 42 lisatakse järgmised lõigud:

„Põllumajandustootjad võivad vabatahtlikult loovutada toetusõigusi riiklikku reservi.

Komisjon võtab rakendusaktidega vastu meetmed seoses
  praktiliste tingimustega, mida kohaldatakse
  kasutamata toetusõiguste tagastamisega

  tagastamise suhtes
  riiklikku reservi.”

| (26) | Artiklit 43 muudetakse järgmiselt.






  a) | lõikele 1 lisatakse järgmine lõik:
  „Toetusõiguse üleandmise piirangut, millele on osutud kolmandas lõigus, ei kohaldata toetusõiguste tegeliku või eeldatava pärimise korral ilma samaväärse arvu toetuskõlblike hektariteta.”; |
| --- | --- | --- |

(26)

Artiklit 43 muudetakse järgmiselt.

a)

lõikele 1 lisatakse järgmine lõik:

„Toetusõiguse üleandmise piirangut, millele on osutud kolmandas lõigus, ei kohaldata toetusõiguste tegeliku või eeldatava pärimise korral ilma samaväärse arvu toetuskõlblike hektariteta.”;

| b) | lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Kui toetusõigused müüakse kas koos maaga või ilma, võivad liikmesriigid vastavalt liidu õiguse põhialustele otsustada, et osa müüdud toetusõigustest kantakse tagasi riiklikku reservi või et toetusõiguste ühikuväärtust vähendatakse riikliku reservi kasuks, vastavalt komisjoni poolt rakendusaktides määratud kriteeriumidele.
  Kinnipidamist ei kohaldata maaga või maata toetusõiguste müügi puhul põllumajandustegevust alustava põllumajandustootja suhtes ning toetusõiguste tegeliku või eeldatava pärimise korral.”; |
| --- | --- |

b)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Kui toetusõigused müüakse kas koos maaga või ilma, võivad liikmesriigid vastavalt liidu õiguse põhialustele otsustada, et osa müüdud toetusõigustest kantakse tagasi riiklikku reservi või et toetusõiguste ühikuväärtust vähendatakse riikliku reservi kasuks, vastavalt komisjoni poolt rakendusaktides määratud kriteeriumidele.

Kinnipidamist ei kohaldata maaga või maata toetusõiguste müügi puhul põllumajandustegevust alustava põllumajandustootja suhtes ning toetusõiguste tegeliku või eeldatava pärimise korral.”;

| c) | lisatakse järgmine lõige:
  „4.   Komisjon võtab rakendusaktidega vastu eeskirjad toetusõiguste üleandmise teatavate tingimuste kohta, samuti eeskirjad sellisel juhul liikmesriikide järgitava menetluse kohta ning artikli 62 lõike 3 kohaldamisel eeskirjad põllumajandustootja kasutatud toetusõiguste protsendi arvutamise ja selliste toetusõiguste kasutamise kohta. Kõnealused eeskirjad võivad hõlmata ka toetusõiguste üleandmist, juhul kui liikmesriigid kasutavad lõike 1 kolmanda lõiguga ettenähtud võimalust, ja toetusõiguste väärtuse kinnipidamist lõike 3 teises lõigus osutatud toetusõiguste müügi korral.” |
| --- | --- |

c)

lisatakse järgmine lõige:

„4.   Komisjon võtab rakendusaktidega vastu eeskirjad toetusõiguste üleandmise teatavate tingimuste kohta, samuti eeskirjad sellisel juhul liikmesriikide järgitava menetluse kohta ning artikli 62 lõike 3 kohaldamisel eeskirjad põllumajandustootja kasutatud toetusõiguste protsendi arvutamise ja selliste toetusõiguste kasutamise kohta. Kõnealused eeskirjad võivad hõlmata ka toetusõiguste üleandmist, juhul kui liikmesriigid kasutavad lõike 1 kolmanda lõiguga ettenähtud võimalust, ja toetusõiguste väärtuse kinnipidamist lõike 3 teises lõigus osutatud toetusõiguste müügi korral.”

| (27) | Artiklile 44 lisatakse järgmine lõige:
  „4.   Komisjon võtab rakendusaktidega vastu eeskirjad loomühikute (LÜ) arvutamise kohta eritoetusõiguste puhul ja eritoetusõiguste kasutamise korral.” |
| --- | --- |

(27)

Artiklile 44 lisatakse järgmine lõige:

„4.   Komisjon võtab rakendusaktidega vastu eeskirjad loomühikute (LÜ) arvutamise kohta eritoetusõiguste puhul ja eritoetusõiguste kasutamise korral.”

| (28) | III jaotise 1. peatükki lisatakse järgmine artikkel:

  „Artikkel 45a


  Volituste delegeerimine komisjonile

  1.   Selleks et tagada põllumajandustootjate õiguste kaitse, võib komisjon delegeeritud õigusaktidega vastu võtta:






  a) | eeskirjad toetuskõlblikkuse ja põllumajandustootjate juurdepääsu kohta ühtsele otsemaksete kavale tegeliku või eeldatava pärandi, rentimise, õigusliku seisundi või nimetuse muutumise korral ja ettevõtte ühinemise või jagunemise korral; |
| --- | --- | --- |

(28)

III jaotise 1. peatükki lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 45a

Volituste delegeerimine komisjonile

1.   Selleks et tagada põllumajandustootjate õiguste kaitse, võib komisjon delegeeritud õigusaktidega vastu võtta:

a)

eeskirjad toetuskõlblikkuse ja põllumajandustootjate juurdepääsu kohta ühtsele otsemaksete kavale tegeliku või eeldatava pärandi, rentimise, õigusliku seisundi või nimetuse muutumise korral ja ettevõtte ühinemise või jagunemise korral;

| b) | eeskirjad toetusõiguste ühikuväärtuse arvutamise ja toetusõiguste muutmise, eelkõige toetusõiguste osade muutmise kohta; |
| --- | --- |

b)

eeskirjad toetusõiguste ühikuväärtuse arvutamise ja toetusõiguste muutmise, eelkõige toetusõiguste osade muutmise kohta;

| c) | konkreetsed mõisted artikli 41 lõike 2 kohaldamisel põllumajanduslikku tegevust alustavate põllumajandustootjate puhul; |
| --- | --- |

c)

konkreetsed mõisted artikli 41 lõike 2 kohaldamisel põllumajanduslikku tegevust alustavate põllumajandustootjate puhul;

| d) | eeskirjad toetusõiguste ühikuväärtuse ja arvu kehtestamise ja arvutamise kohta või riiklikust reservist saadud toetusõiguste väärtuse suurendamise kohta; |
| --- | --- |

d)

eeskirjad toetusõiguste ühikuväärtuse ja arvu kehtestamise ja arvutamise kohta või riiklikust reservist saadud toetusõiguste väärtuse suurendamise kohta;

| e) | eeskirjad toetusõiguste jaotamise kohta riiklikust reservist põllumajandustootjatele, kes deklareerivad, et neil on vähem hektareid kui toetusõigusi, mida neile oli jaotatud vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklitele 43 ja 59, juhul kui liikmesriigid kasutavad artikli 41 lõikega 3 ettenähtud võimalust; |
| --- | --- |

e)

eeskirjad toetusõiguste jaotamise kohta riiklikust reservist põllumajandustootjatele, kes deklareerivad, et neil on vähem hektareid kui toetusõigusi, mida neile oli jaotatud vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklitele 43 ja 59, juhul kui liikmesriigid kasutavad artikli 41 lõikega 3 ettenähtud võimalust;

| f) | eeskirjad artikli 41 lõikes 4 osutatud eriolukordade määratlemise kohta ja eeskirjad sellises eriolukorras olevate põllumajandustootjate juurdepääsu kohta riiklikust reservist jaotatavatele toetusõigustele. |
| --- | --- |

f)

eeskirjad artikli 41 lõikes 4 osutatud eriolukordade määratlemise kohta ja eeskirjad sellises eriolukorras olevate põllumajandustootjate juurdepääsu kohta riiklikust reservist jaotatavatele toetusõigustele.

2.   Selleks et tagada toetusõiguste nõuetekohane haldamine võtab komisjon delegeeritud õigusaktidega vastu eeskirjad toetusõiguste deklareerimise ja kasutamise kohta.

3.   Selleks et selgitada eriolukordi, mis võivad esineda ühtse otsemaksete kava kohaldamisel, võtab komisjon delegeeritud õigusaktidega vastu
  eeskirjad, mis käsitlevad järgmist
  :

| a) | eeskirjad riiklikes õigusaktides olevate „pärandi”

  mõistete „pärand”
  ja „eeldatava pärandi” mõistete kohta

  „eeldatav pärand” riiklikes õigusaktides esitatud määratluse kasutamine käesolevas määruses
  ; [ME 19] |
| --- | --- |

a)

eeskirjad riiklikes õigusaktides olevate „pärandi”

  mõistete „pärand”
  ja „eeldatava pärandi” mõistete kohta

  „eeldatav pärand” riiklikes õigusaktides esitatud määratluse kasutamine käesolevas määruses
  ; [ME 19]

| b) | toetusõiguste arvu ja ühikuväärtuse ja arvutamise ning toetusõiguste suurendamist seoses toetusõiguste jaotamisega käesoleva jaotise sätete kohaselt; sealhulgas võimalust esitada põllumajandustootja taotluse alusel jaotatud toetusõiguste esialgne ühikuväärtus ja arvu või toetusõiguste suurendamine ning tingimused toetusõiguste esialgse ja lõpliku ühikuväärtuse ja arvu kohta juhul, kui müügi- või rendileping mõjutaks toetusõiguste jaotamist. |
| --- | --- |

b)

toetusõiguste arvu ja ühikuväärtuse ja arvutamise ning toetusõiguste suurendamist seoses toetusõiguste jaotamisega käesoleva jaotise sätete kohaselt; sealhulgas võimalust esitada põllumajandustootja taotluse alusel jaotatud toetusõiguste esialgne ühikuväärtus ja arvu või toetusõiguste suurendamine ning tingimused toetusõiguste esialgse ja lõpliku ühikuväärtuse ja arvu kohta juhul, kui müügi- või rendileping mõjutaks toetusõiguste jaotamist.

4.   Selleks et lihtsustada puu- ja köögiviljasektori ühtsesse otsemaksete kavasse integreerimise edasilükkamist, võtab komisjon delegeeritud õigusaktidega vastu eeskirjad, millega nähakse ette võimalus lubada kasvatada järelkultuure toetuskõlblikel hektaritel liikmesriikides, kes on kasutanud ühte artikli 51 lõike 1 kolmandas lõigus sätestatud võimalust;

5.   Selleks et kehtestada loetelu otsetoetuskõlblikest kanepisortidest ja kaitsta inimeste tervist, võtab komisjon delegeeritud õigusaktidega vastu eeskirjad, mille kohaselt on toetuste maksmise tingimuseks teatavate sortide sertifitseeritud seemne kasutamine ja milles sätestatakse artiklis 39 osutatud kanepisortide kindlaksmääramise kord.”

| (29) | Artikli 51 lõike 2 esimene lõik asendatakse järgmisega:
  „Lähtuvalt iga liikmesriigi valikust määrab komisjon rakendusaktidega kindlaks ülemmäära iga artiklites 52–54 osutatud otsetoetuse jaoks.” |
| --- | --- |

(29)

Artikli 51 lõike 2 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„Lähtuvalt iga liikmesriigi valikust määrab komisjon rakendusaktidega kindlaks ülemmäära iga artiklites 52–54 osutatud otsetoetuse jaoks.”

| (30) | III jaotise 2. peatükki lisatakse järgmine artikkel:

  „Artikkel 54a


  Volituste delegeerimine komisjonile

  Selleks et võtta arvesse asjaomase sektori eripära, võtab komisjon delegeeritud õigusaktidega vastu eeskirjad toetusõiguste kehtestamise ja arvutamise kohta ning käesoleva peatükiga ettenähtud võimaluste kohta.” |
| --- | --- |

(30)

III jaotise 2. peatükki lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 54a

Volituste delegeerimine komisjonile

Selleks et võtta arvesse asjaomase sektori eripära, võtab komisjon delegeeritud õigusaktidega vastu eeskirjad toetusõiguste kehtestamise ja arvutamise kohta ning käesoleva peatükiga ettenähtud võimaluste kohta.”

| (31) | Artikli 57 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Uued liikmesriigid kasutavad riikliku reservi vahendeid selleks, et jaotada objektiivsete kriteeriumide alusel ning sellisel viisil, et oleks tagatud põllumajandustootjate võrdne kohtlemine ning turu- ja konkurentsimoonutuste vältimine, toetusõigusi nendele põllumajandustootjatele, kes on eriolukorras.” |
| --- | --- |

(31)

Artikli 57 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Uued liikmesriigid kasutavad riikliku reservi vahendeid selleks, et jaotada objektiivsete kriteeriumide alusel ning sellisel viisil, et oleks tagatud põllumajandustootjate võrdne kohtlemine ning turu- ja konkurentsimoonutuste vältimine, toetusõigusi nendele põllumajandustootjatele, kes on eriolukorras.”

| (32) | Artiklile 59 lisatakse järgmine lõige:
  „4.   Komisjon võtab rakendusaktidega vajalikud meetmed, et selgitada välja toetuskõlblikud põllumajandustootjad ja määrata esialgu kindlaks hektarite arv ning eelnevalt kontrollida taotluse suhtes kehtivaid tingimusi.” |
| --- | --- |

(32)

Artiklile 59 lisatakse järgmine lõige:

„4.   Komisjon võtab rakendusaktidega vajalikud meetmed, et selgitada välja toetuskõlblikud põllumajandustootjad ja määrata esialgu kindlaks hektarite arv ning eelnevalt kontrollida taotluse suhtes kehtivaid tingimusi.”

| (33) | Artiklile 60 lisatakse järgmine lõik:
  „Komisjon võtab rakendusaktidega vastu eeskirjad artikli 44 lõike 2 punktis a osutatud põllumajandusliku tegevuse, mis on väljendatud loomühikutes, arvutamise kohta, ning artikli 44 lõike 2 punktis b osutatud minimaalse põllumajandusliku tegevuse kontrollimise kohta uutes liikmesriikides.” |
| --- | --- |

(33)

Artiklile 60 lisatakse järgmine lõik:

„Komisjon võtab rakendusaktidega vastu eeskirjad artikli 44 lõike 2 punktis a osutatud põllumajandusliku tegevuse, mis on väljendatud loomühikutes, arvutamise kohta, ning artikli 44 lõike 2 punktis b osutatud minimaalse põllumajandusliku tegevuse kontrollimise kohta uutes liikmesriikides.”

| (34) | Artikli 62 lõikele 3 lisatakse järgmine lõik:
  „Komisjon võtab rakendusaktidega vajalikud meetmed seoses põllumajandustootja kasutatavate toetusõiguste osakaalu arvutamisega.” |
| --- | --- |

(34)

Artikli 62 lõikele 3 lisatakse järgmine lõik:

„Komisjon võtab rakendusaktidega vajalikud meetmed seoses põllumajandustootja kasutatavate toetusõiguste osakaalu arvutamisega.”

| (35) | III jaotise 3. peatükki lisatakse järgmine artikkel:

  „Artikkel 62a


  Volituste delegeerimine komisjonile

  1.   Selleks et tagada toetusõiguste tõhus haldamine liikmesriikides, võtab komisjon delegeeritud õigusaktidega vastu eeskirjad toetusõiguste algse jaotamise kohta ühtse otsemaksete kava rakendamisel liikmesriikides, kes on kohaldanud ühtse pindalatoetuse kava.
  2.   Selleks et võtta arvesse põllumajandussektori muutunud olukorda, võtab komisjon delegeeritud õigusaktidega vastu eeskirjad võrdlusperioodi kohta artikli 57 lõike 3 ja artikli 59 lõike 3 kohaldamisel.
  3.   Selleks et tagada toetusõiguste tõhus haldamine, võtab komisjon delegeeritud õigusaktidega vastu eeskirjad toetusõiguste ühikuväärtuse ja arvu kehtestamise ja arvutamise kohta või käesoleva peatüki kohaselt ja sellega ettenähtud võimaluste alusel riiklikust reservist saadud toetusõiguste ühikuväärtuse suurendamise kohta.
  4.   Toetusesaajate õiguste kaitseks võtab komisjon delegeeritud õigusaktidega vastu:






  a) | eeskirjad toetusõiguste jaotamise kohta riiklikust reservist põllumajandustootjatele, kes deklareerivad, et neil on vähem hektareid kui toetusõigusi, mida neile oli jaotatud vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklitele 43 ja 59, kui ühtse pindalatoetuse kava kohaldanud liikmesriik kasutab käesoleva määruse artikli 57 lõikega 5 ettenähtud võimalust; |
| --- | --- | --- |

(35)

III jaotise 3. peatükki lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 62a

Volituste delegeerimine komisjonile

1.   Selleks et tagada toetusõiguste tõhus haldamine liikmesriikides, võtab komisjon delegeeritud õigusaktidega vastu eeskirjad toetusõiguste algse jaotamise kohta ühtse otsemaksete kava rakendamisel liikmesriikides, kes on kohaldanud ühtse pindalatoetuse kava.

2.   Selleks et võtta arvesse põllumajandussektori muutunud olukorda, võtab komisjon delegeeritud õigusaktidega vastu eeskirjad võrdlusperioodi kohta artikli 57 lõike 3 ja artikli 59 lõike 3 kohaldamisel.

3.   Selleks et tagada toetusõiguste tõhus haldamine, võtab komisjon delegeeritud õigusaktidega vastu eeskirjad toetusõiguste ühikuväärtuse ja arvu kehtestamise ja arvutamise kohta või käesoleva peatüki kohaselt ja sellega ettenähtud võimaluste alusel riiklikust reservist saadud toetusõiguste ühikuväärtuse suurendamise kohta.

4.   Toetusesaajate õiguste kaitseks võtab komisjon delegeeritud õigusaktidega vastu:

a)

eeskirjad toetusõiguste jaotamise kohta riiklikust reservist põllumajandustootjatele, kes deklareerivad, et neil on vähem hektareid kui toetusõigusi, mida neile oli jaotatud vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklitele 43 ja 59, kui ühtse pindalatoetuse kava kohaldanud liikmesriik kasutab käesoleva määruse artikli 57 lõikega 5 ettenähtud võimalust;

| b) | eeskirjad artikli 57 lõikes 2 osutatud eriolukordade määratlemise kohta ja eeskirjad sellises eriolukorras olevate põllumajandustootjate juurdepääsu kohta käesoleva peatüki kohaselt riiklikust reservist jaotatavatele toetusõigustele.” |
| --- | --- |

b)

eeskirjad artikli 57 lõikes 2 osutatud eriolukordade määratlemise kohta ja eeskirjad sellises eriolukorras olevate põllumajandustootjate juurdepääsu kohta käesoleva peatüki kohaselt riiklikust reservist jaotatavatele toetusõigustele.”

| (36) | Artikli 67 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Liikmesriigid võivad 1. augustiks 2009 otsustada integreerida ühtsesse otsemaksete kavasse 2010. või 2011. aastal IV jaotise 5. jaos osutatud seemnetoetuse ning XI lisa punktis 1 osutatud kavad, välja arvatud kõva nisu eritoetus. Sel juhul kohandab komisjon rakendusaktidega artiklis 40 osutatud riiklikke ülemmäärasid, lisades XII lisa summad asjaomasele abikavale.” |
| --- | --- |

(36)

Artikli 67 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Liikmesriigid võivad 1. augustiks 2009 otsustada integreerida ühtsesse otsemaksete kavasse 2010. või 2011. aastal IV jaotise 5. jaos osutatud seemnetoetuse ning XI lisa punktis 1 osutatud kavad, välja arvatud kõva nisu eritoetus. Sel juhul kohandab komisjon rakendusaktidega artiklis 40 osutatud riiklikke ülemmäärasid, lisades XII lisa summad asjaomasele abikavale.”

| (37) | III jaotise 4. peatükki lisatakse järgmine artikkel:

  „Artikkel 67a


  Volituste delegeerimine komisjonile

  Selleks et lisada ühtsesse otsemaksete kavasse XI lisas loetletud tootmiskohustusega seotud toetused ja IX artiklis osutatud veinisektori toetusprogrammid, võib komisjon delegeeritud õigusaktidega vastu võtta eeskirjad toetuse saamise kohta, summa kindlaksmääramise kohta ja jaotatavate toetusõiguste arvu või ühikuväärtuse suurendamise kohta.” |
| --- | --- |

(37)

III jaotise 4. peatükki lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 67a

Volituste delegeerimine komisjonile

Selleks et lisada ühtsesse otsemaksete kavasse XI lisas loetletud tootmiskohustusega seotud toetused ja IX artiklis osutatud veinisektori toetusprogrammid, võib komisjon delegeeritud õigusaktidega vastu võtta eeskirjad toetuse saamise kohta, summa kindlaksmääramise kohta ja jaotatavate toetusõiguste arvu või ühikuväärtuse suurendamise kohta.”

| (38) | Artiklit 68 muudetakse järgmiselt.






  a) | lõike 2 punkti a alapunkt ii asendatakse järgmisega:






  „ii) | komisjon on rakendusaktiga ja ilma artiklis 141c osutatud komitee abita selle heaks kiitnud;”; |
| --- | --- | --- | --- |

(38)

Artiklit 68 muudetakse järgmiselt.

a)

lõike 2 punkti a alapunkt ii asendatakse järgmisega:

„ii)

komisjon on rakendusaktiga ja ilma artiklis 141c osutatud komitee abita selle heaks kiitnud;”;

| b) | lõige 7 asendatakse järgmisega:
  „7.   Selleks et tagada liidu vahendite tõhus ja sihipärane kasutamine ning vältida topeltrahastamist muu sarnase toetusvahendi alusel, võtab komisjon delegeeritud õigusaktidega vastu lõike 2 punkti a alapunktis ii osutatud komisjoni heakskiidu saamise tingimused ja käesolevas peatükis osutatud toetuse saamise tingimused, eeskirjad kooskõla kohta muude liidu meetmetega ning eeskirjad toetuse kumuleerumise kohta, samuti eeskirjad lõikes 1 osutatud üksikute toetusmeetmete mõiste kohta.”; |
| --- | --- |

b)

lõige 7 asendatakse järgmisega:

„7.   Selleks et tagada liidu vahendite tõhus ja sihipärane kasutamine ning vältida topeltrahastamist muu sarnase toetusvahendi alusel, võtab komisjon delegeeritud õigusaktidega vastu lõike 2 punkti a alapunktis ii osutatud komisjoni heakskiidu saamise tingimused ja käesolevas peatükis osutatud toetuse saamise tingimused, eeskirjad kooskõla kohta muude liidu meetmetega ning eeskirjad toetuse kumuleerumise kohta, samuti eeskirjad lõikes 1 osutatud üksikute toetusmeetmete mõiste kohta.”;

| c) | lõike 8 teine lõik jäetakse välja; |
| --- | --- |

c)

lõike 8 teine lõik jäetakse välja;

| d) | lisatakse järgmised lõiked:
  „9.   Komisjon võtab rakendusaktidega vastu:






  a) | eeskirjad iga toetusõiguse ühikuväärtuse arvutamise kohta põllumajandustootja puhul, kes ei oma toetusõigust ja kes taotleb lõike 1 punktis c osutatud toetust, sealhulgas eeskirjad artikli 131 lõikes 2 osutatud ühtse pindalatoetuse kava raames hektaripõhise summa suurendamise kohta; |
| --- | --- | --- |

d)

lisatakse järgmised lõiked:

„9.   Komisjon võtab rakendusaktidega vastu:

a)

eeskirjad iga toetusõiguse ühikuväärtuse arvutamise kohta põllumajandustootja puhul, kes ei oma toetusõigust ja kes taotleb lõike 1 punktis c osutatud toetust, sealhulgas eeskirjad artikli 131 lõikes 2 osutatud ühtse pindalatoetuse kava raames hektaripõhise summa suurendamise kohta;

| b) | eeskirjad põllumajandustootja keskmise aastatoodangu hävitamise arvutamise kohta kooskõlas artikli 70 lõikega 2 käesoleva artikli lõike 1 punktis d osutatud toetuse saamiseks, sealhulgas eeskirjad põllumajandustootja kohustuste kohta teavitada liikmesriiki oma kindlustuslepingust; |
| --- | --- |

b)

eeskirjad põllumajandustootja keskmise aastatoodangu hävitamise arvutamise kohta kooskõlas artikli 70 lõikega 2 käesoleva artikli lõike 1 punktis d osutatud toetuse saamiseks, sealhulgas eeskirjad põllumajandustootja kohustuste kohta teavitada liikmesriiki oma kindlustuslepingust;

| c) | lõike 1 punkti a alapunkti v kohaselt võetavate meetmete hindamise ja heakskiitmise menetlus. |
| --- | --- |

c)

lõike 1 punkti a alapunkti v kohaselt võetavate meetmete hindamise ja heakskiitmise menetlus.

10.   Vastavalt iga liikmesriigi poolt lõike 8 esimese lõigu kohaselt tehtud otsusele, kehtestab komisjon rakendusaktiga kõnealusele toetusele vastava ülemmäära.”

| (39) | Artiklit 69 muudetakse järgmiselt.






  a) | lõike 3 esimene lõik asendatakse järgmisega:
  „Vastavalt iga liikmesriigi poolt lõike 1 kohaselt tehtud otsusele kasutatava riikliku ülemmäära summa kohta, kehtestab komisjon rakendusaktidega kõnealusele toetusele vastava ülemmäära.”; |
| --- | --- | --- |

(39)

Artiklit 69 muudetakse järgmiselt.

a)

lõike 3 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„Vastavalt iga liikmesriigi poolt lõike 1 kohaselt tehtud otsusele kasutatava riikliku ülemmäära summa kohta, kehtestab komisjon rakendusaktidega kõnealusele toetusele vastava ülemmäära.”;

| b) | lõikele 4 lisatakse järgmine lõik:
  „Lähtuvalt iga liikmesriigi valikust määrab komisjon rakendusaktidega kindlaks vastava üldise ülemmäära käesolevas lõikes osutatud toetuse jaoks.”; |
| --- | --- |

b)

lõikele 4 lisatakse järgmine lõik:

„Lähtuvalt iga liikmesriigi valikust määrab komisjon rakendusaktidega kindlaks vastava üldise ülemmäära käesolevas lõikes osutatud toetuse jaoks.”;

| c) | lõiget 6 muudetakse järgmiselt:






  i) | punkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | artikli 68 lõikes 1, kasutades summat, mis arvutatakse vastavalt käesoleva artikli lõikele 7 ja mille komisjon kehtestab rakendusaktiga, ja/või”; |
| --- | --- | --- | --- |

c)

lõiget 6 muudetakse järgmiselt:

i)

punkt a asendatakse järgmisega:

„a)

artikli 68 lõikes 1, kasutades summat, mis arvutatakse vastavalt käesoleva artikli lõikele 7 ja mille komisjon kehtestab rakendusaktiga, ja/või”;

| ii) | lisatakse järgmine lõik:
  „Lähtuvalt iga liikmesriigi valikust kehtestab komisjon rakendusaktidega vastava summa esimese lõigu punktis a osutatud vahendite jaoks.”; |
| --- | --- |

ii)

lisatakse järgmine lõik:

„Lähtuvalt iga liikmesriigi valikust kehtestab komisjon rakendusaktidega vastava summa esimese lõigu punktis a osutatud vahendite jaoks.”;

| d) | lõike 7 neljas lõik asendatakse järgmisega:
  „Liikmesriigi taotlusel vaatab komisjon kehtestatud summad läbi rakendusaktiga ja lähtudes eeskirjadest, mille komisjon kehtestab sama liiki õigusakti kohaselt.” |
| --- | --- |

d)

lõike 7 neljas lõik asendatakse järgmisega:

„Liikmesriigi taotlusel vaatab komisjon kehtestatud summad läbi rakendusaktiga ja lähtudes eeskirjadest, mille komisjon kehtestab sama liiki õigusakti kohaselt.”

| (39a) | Artikli 70 lõikele 2 lisatakse järgmine lõik:




  „Liikmesriigid võtavad vastu eeskirjad põllumajandustootja keskmise aastatoodangu arvutamise kohta.”


  [ME 20] |
| --- | --- |

(39a)

Artikli 70 lõikele 2 lisatakse järgmine lõik:

„Liikmesriigid võtavad vastu eeskirjad põllumajandustootja keskmise aastatoodangu arvutamise kohta.”

| (40) | Artiklit 71 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 6 teine lõik asendatakse järgmisega:
  „Komisjon määrab rakendusaktidega kindlaks rahaliselt toetatavate kommertslaenude minimaalse ja maksimaalse pikkuse ning nende allikad. Kõnealused õigusaktid võivad hõlmata eeskirju põllumajanduskogukondade teabe kohta.”; |
| --- | --- | --- |

(40)

Artiklit 71 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 6 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Komisjon määrab rakendusaktidega kindlaks rahaliselt toetatavate kommertslaenude minimaalse ja maksimaalse pikkuse ning nende allikad. Kõnealused õigusaktid võivad hõlmata eeskirju põllumajanduskogukondade teabe kohta.”;

| b) | lõige 10 asendatakse järgmisega:
  „10.   Liikmesriigid esitavad komisjonile aastaaruande käesoleva artikli rakendamise kohta. Komisjon kehtestab rakendusaktidega kõnealuse aruande vormi, sisu, ajastuse ja tähtajad.” |
| --- | --- |

b)

lõige 10 asendatakse järgmisega:

„10.   Liikmesriigid esitavad komisjonile aastaaruande käesoleva artikli rakendamise kohta. Komisjon kehtestab rakendusaktidega kõnealuse aruande vormi, sisu, ajastuse ja tähtajad.”

| (41) | Artiklile 76 lisatakse järgmine lõige:
  „3.   Komisjon võtab rakendusaktidega vastu eeskirjad vähenduskoefitsientide kohta, sealhulgas kõnealuste koefitsientide arvutusmeetodi ja kehtestamise kuupäeva kohta.” |
| --- | --- |

(41)

Artiklile 76 lisatakse järgmine lõige:

„3.   Komisjon võtab rakendusaktidega vastu eeskirjad vähenduskoefitsientide kohta, sealhulgas kõnealuste koefitsientide arvutusmeetodi ja kehtestamise kuupäeva kohta.”

| (42) | IV jaotise 1. peatüki 1. jaole lisatakse järgmine artikkel:

  „Artikkel 76a


  Volituste delegeerimine komisjonile

  Selleks et tagada liidu vahendite tõhus ja sihipärane kasutamine ning põllukultuuripõhiste kavade tõhus haldamine, võib komisjon delegeeritud õigusaktidega vastu võtta eeskirjad miinimumpindala kohta ning käesolevas jaos osutatud põllukultuuride külvi ja harimist käsitlevate erinõuete kohta.” |
| --- | --- |

(42)

IV jaotise 1. peatüki 1. jaole lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 76a

Volituste delegeerimine komisjonile

Selleks et tagada liidu vahendite tõhus ja sihipärane kasutamine ning põllukultuuripõhiste kavade tõhus haldamine, võib komisjon delegeeritud õigusaktidega vastu võtta eeskirjad miinimumpindala kohta ning käesolevas jaos osutatud põllukultuuride külvi ja harimist käsitlevate erinõuete kohta.”

| (43) | Artiklile 77 lisatakse järgmised lõigud:
  „Põllukultuuripõhiste toetuskavade kohaldamiseks võtab komisjon delegeeritud õigusaktidega vastu eeskirjad tärklisekartuli kasvatajatele toetuse andmise tingimuste kohta, sealhulgas eeskirjad toetuskõlblikkuse, minimaalse hinnataseme ja toetuse maksmise kohta.
  Komisjon võtab rakendusaktidega vajalikud meetmed toetuse maksmiseks.” |
| --- | --- |

(43)

Artiklile 77 lisatakse järgmised lõigud:

„Põllukultuuripõhiste toetuskavade kohaldamiseks võtab komisjon delegeeritud õigusaktidega vastu eeskirjad tärklisekartuli kasvatajatele toetuse andmise tingimuste kohta, sealhulgas eeskirjad toetuskõlblikkuse, minimaalse hinnataseme ja toetuse maksmise kohta.

Komisjon võtab rakendusaktidega vajalikud meetmed toetuse maksmiseks.”

| (44) | Artiklile 80 lisatakse järgmine lõik:
  „Komisjon võtab rakendusaktidega vajalikud meetmed maguslupiini mõrude seemnete sisalduse arvutamiseks.” |
| --- | --- |

(44)

Artiklile 80 lisatakse järgmine lõik:

„Komisjon võtab rakendusaktidega vajalikud meetmed maguslupiini mõrude seemnete sisalduse arvutamiseks.”

| (45) | Artikli 81 lõiked 2 ja 3 asendatakse järgmisega:
  „2.   Kui pindala, mille jaoks valgurikaste taimede toetust taotletakse, ületab tagatud maksimumpindala, vähendab komisjon rakendusaktidega kõnealusel aastal proportsionaalselt põllumajandustootja kohta pindala, mille jaoks valgurikaste taimede toetust taotletakse.
  Komisjon võtab rakendusaktidega vajalikud meetmed seoses vähenduskoefitsientidega, sealhulgas kõnealuste koefitsientide arvutusmeetodi ja kehtestamise kuupäevaga.
  3.   Kui liikmesriik otsustab kooskõlas artikliga 67 lisada käesolevas jaos ettenähtud valgurikaste taimede toetuse ühtsesse otsemaksete kavasse, vähendab komisjon rakendusaktidega käesoleva artikli lõikes 1 osutatud tagatud maksimumpindala võrdeliselt valgurikaste taimede toetussummaga, mis vastavad XII lisas esitatud kõnealuse liikmesriigi toetussummale.
  Selleks et tagada liidu vahendite tõhus ja sihipärane kasutamine ning põllukultuuripõhiste kavade tõhus haldamine, võtab komisjon delegeeritud õigusaktidega vastu:






  a) | eeskirjad käesolevas jaos osutatud miinimumpindala kohta ning käesolevas jaos osutatud põllukultuuride külvi ja harimist käsitlevate erinõuete kohta; |
| --- | --- | --- |

(45)

Artikli 81 lõiked 2 ja 3 asendatakse järgmisega:

„2.   Kui pindala, mille jaoks valgurikaste taimede toetust taotletakse, ületab tagatud maksimumpindala, vähendab komisjon rakendusaktidega kõnealusel aastal proportsionaalselt põllumajandustootja kohta pindala, mille jaoks valgurikaste taimede toetust taotletakse.

Komisjon võtab rakendusaktidega vajalikud meetmed seoses vähenduskoefitsientidega, sealhulgas kõnealuste koefitsientide arvutusmeetodi ja kehtestamise kuupäevaga.

3.   Kui liikmesriik otsustab kooskõlas artikliga 67 lisada käesolevas jaos ettenähtud valgurikaste taimede toetuse ühtsesse otsemaksete kavasse, vähendab komisjon rakendusaktidega käesoleva artikli lõikes 1 osutatud tagatud maksimumpindala võrdeliselt valgurikaste taimede toetussummaga, mis vastavad XII lisas esitatud kõnealuse liikmesriigi toetussummale.

Selleks et tagada liidu vahendite tõhus ja sihipärane kasutamine ning põllukultuuripõhiste kavade tõhus haldamine, võtab komisjon delegeeritud õigusaktidega vastu:

a)

eeskirjad käesolevas jaos osutatud miinimumpindala kohta ning käesolevas jaos osutatud põllukultuuride külvi ja harimist käsitlevate erinõuete kohta;

| b) | eeskirjad toetuse andmise tingimuste kohta valgurikaste taimede puhul, sealhulgas eeskirjad maguslupiini mõiste kohta ning teravilja ja valgurikaste taimede segu toetuskõlblikkuse kohta.” |
| --- | --- |

b)

eeskirjad toetuse andmise tingimuste kohta valgurikaste taimede puhul, sealhulgas eeskirjad maguslupiini mõiste kohta ning teravilja ja valgurikaste taimede segu toetuskõlblikkuse kohta.”

| (46) | Artiklile 84 lisatakse järgmine lõik:
  „Komisjon võtab rakendusaktidega vajalikud meetmed seoses vähenduskoefitsientidega, sealhulgas kõnealuste koefitsientide arvutusmeetodi ja kehtestamise kuupäevaga.” |
| --- | --- |

(46)

Artiklile 84 lisatakse järgmine lõik:

„Komisjon võtab rakendusaktidega vajalikud meetmed seoses vähenduskoefitsientidega, sealhulgas kõnealuste koefitsientide arvutusmeetodi ja kehtestamise kuupäevaga.”

| (47) | Artiklile 85 lisatakse järgmised lõiked:
  „4.   Selleks et tagada liidu vahendite tõhus ja sihipärane kasutamine ning põllukultuuripõhiste kavade tõhus haldamine, võtab komisjon delegeeritud õigusaktidega vastu eeskirjad miinimumpindala kohta ning käesolevas jaos osutatud põllukultuuride külvi ja harimist käsitlevate erinõuete kohta.
  5.   Selleks et tagada põllukultuuripõhiste kavade tõhus haldamine, võtab komisjon delegeeritud õigusaktidega vastu eeskirjad, milles sätestatakse toetuskõlblikkuse tingimused põllumajanduslike maatükkide puhul, kuhu on istutatud pähklipuud, eeskirjad minimaalse põllu suuruse ja puude tiheduse kohta ning eeskirjad artiklites 86 ja 120 osutatud pähklite riikliku toetuse saamise tingimuste kohta.” |
| --- | --- |

(47)

Artiklile 85 lisatakse järgmised lõiked:

„4.   Selleks et tagada liidu vahendite tõhus ja sihipärane kasutamine ning põllukultuuripõhiste kavade tõhus haldamine, võtab komisjon delegeeritud õigusaktidega vastu eeskirjad miinimumpindala kohta ning käesolevas jaos osutatud põllukultuuride külvi ja harimist käsitlevate erinõuete kohta.

5.   Selleks et tagada põllukultuuripõhiste kavade tõhus haldamine, võtab komisjon delegeeritud õigusaktidega vastu eeskirjad, milles sätestatakse toetuskõlblikkuse tingimused põllumajanduslike maatükkide puhul, kuhu on istutatud pähklipuud, eeskirjad minimaalse põllu suuruse ja puude tiheduse kohta ning eeskirjad artiklites 86 ja 120 osutatud pähklite riikliku toetuse saamise tingimuste kohta.”

| (48) | Artiklit 87 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 3 esimene lõik asendatakse järgmisega:
  „Taotletud seemnetoetus ei tohi ületada komisjoni poolt rakendusaktidega kindlaks määratud ülemmäära, mis vastab asjaomaste liikide eest makstava seemnetoetuse osale käesoleva määruse artiklis 40 osutatud riiklikus ülemmääras, mis on kindlaks määratud määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 64 lõike 2 kohaselt („seemnetoetuse ülemmäär”). Uute liikmesriikide puhul vastab seemnetoetuse ülemmäär käesoleva määruse XIV lisas sätestatud summadele.”; |
| --- | --- | --- |

(48)

Artiklit 87 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 3 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„Taotletud seemnetoetus ei tohi ületada komisjoni poolt rakendusaktidega kindlaks määratud ülemmäära, mis vastab asjaomaste liikide eest makstava seemnetoetuse osale käesoleva määruse artiklis 40 osutatud riiklikus ülemmääras, mis on kindlaks määratud määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 64 lõike 2 kohaselt („seemnetoetuse ülemmäär”). Uute liikmesriikide puhul vastab seemnetoetuse ülemmäär käesoleva määruse XIV lisas sätestatud summadele.”;

| b) | lõige 4 asendatakse järgmisega:
  „4.   Selleks et kaitsta inimeste tervist, määrab komisjon delegeeritud õigusaktidega kindlaks kanepisordid (Cannabis sativa L.), mille puhul antakse käesoleva artikliga ettenähtud seemnetoetust.”; |
| --- | --- |

b)

lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Selleks et kaitsta inimeste tervist, määrab komisjon delegeeritud õigusaktidega kindlaks kanepisordid (Cannabis sativa L.), mille puhul antakse käesoleva artikliga ettenähtud seemnetoetust.”;

| c) | lisatakse järgmised lõiked:
  „5.   Põllukultuuripõhiste toetuskavade kohaldamiseks kehtestab komisjon delegeeritud õigusaktidega eliitseemne ja ametlikult sertifitseeritud seemne mõiste.
  6.   Selleks et tagada liidu vahendite tõhus ja sihipärane kasutamine seemnetoetuse puhul, kehtestab komisjon delegeeritud õigusaktidega tingimused tootmise, toetuskõlblike territooriumide ja seemnete turustamise kohta.
  7.   Selleks et tagada liidu vahendite tõhus ja sihipärane kasutamine ning põllukultuuripõhiste kavade tõhus haldamine, võib komisjon delegeeritud õigusaktidega vastu võtta eeskirjad miinimumpindala kohta ning käesolevas jaos osutatud põllukultuuride külvi ja harimist käsitlevate erinõuete kohta.
  8.   Selleks et kehtestada loetelu otsetoetuskõlblikest kanepisortidest ja kaitsta inimeste tervist, võtab komisjon delegeeritud õigusaktidega vastu eeskirjad, mille kohaselt on toetuste maksmise tingimuseks teatavate sortide sertifitseeritud seemne kasutamine ja milles sätestatakse artikli 87 lõikes 4 osutatud kanepisortide kindlaksmääramise kord.
  9.   Komisjon võtab rakendusaktidega vajalikud meetmed seoses teabega, mida seemnetootmisettevõtted või sordiaretajad peavad esitama toetuskõlblikkuse kontrollimiseks.” |
| --- | --- |

c)

lisatakse järgmised lõiked:

„5.   Põllukultuuripõhiste toetuskavade kohaldamiseks kehtestab komisjon delegeeritud õigusaktidega eliitseemne ja ametlikult sertifitseeritud seemne mõiste.

6.   Selleks et tagada liidu vahendite tõhus ja sihipärane kasutamine seemnetoetuse puhul, kehtestab komisjon delegeeritud õigusaktidega tingimused tootmise, toetuskõlblike territooriumide ja seemnete turustamise kohta.

7.   Selleks et tagada liidu vahendite tõhus ja sihipärane kasutamine ning põllukultuuripõhiste kavade tõhus haldamine, võib komisjon delegeeritud õigusaktidega vastu võtta eeskirjad miinimumpindala kohta ning käesolevas jaos osutatud põllukultuuride külvi ja harimist käsitlevate erinõuete kohta.

8.   Selleks et kehtestada loetelu otsetoetuskõlblikest kanepisortidest ja kaitsta inimeste tervist, võtab komisjon delegeeritud õigusaktidega vastu eeskirjad, mille kohaselt on toetuste maksmise tingimuseks teatavate sortide sertifitseeritud seemne kasutamine ja milles sätestatakse artikli 87 lõikes 4 osutatud kanepisortide kindlaksmääramise kord.

9.   Komisjon võtab rakendusaktidega vajalikud meetmed seoses teabega, mida seemnetootmisettevõtted või sordiaretajad peavad esitama toetuskõlblikkuse kontrollimiseks.”

| (49) | Artiklit 89 muudetakse järgmiselt.






  a) | Lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Liikmesriigid kiidavad heaks käesoleva artikli lõikes 1 osutatud maa ja sordid vastavalt lõikes 3 osutatud eeskirjadele ja tingimustele.”; |
| --- | --- | --- |

(49)

Artiklit 89 muudetakse järgmiselt.

a)

Lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Liikmesriigid kiidavad heaks käesoleva artikli lõikes 1 osutatud maa ja sordid vastavalt lõikes 3 osutatud eeskirjadele ja tingimustele.”;

| b) | Lisatakse järgmised lõiked:
  „3.   Selleks et tagada põllukultuuripõhiste kavade tõhus haldamine, võtab komisjon delegeeritud õigusaktidega vastu eeskirjad ja kehtestab tingimused maa ja sortide heakskiitmise kohta puuvilla eritoetuse puhul.
  4.   Komisjon võtab rakendusaktidega vastu eeskirjad heakskiitmise menetluse ja tootjatele kõnealusest heakskiitmisest teatamise kohta.” |
| --- | --- |

b)

Lisatakse järgmised lõiked:

„3.   Selleks et tagada põllukultuuripõhiste kavade tõhus haldamine, võtab komisjon delegeeritud õigusaktidega vastu eeskirjad ja kehtestab tingimused maa ja sortide heakskiitmise kohta puuvilla eritoetuse puhul.

4.   Komisjon võtab rakendusaktidega vastu eeskirjad heakskiitmise menetluse ja tootjatele kõnealusest heakskiitmisest teatamise kohta.”

| (50) | Artikli 90 lõige 5 asendatakse järgmisega:
  „5.   Põllukultuuripõhiste toetuskavade kohaldamiseks võtab komisjon delegeeritud õigusaktidega vastu eeskirjad puuvilla toetuse andmise tingimuste kohta, sealhulgas eeskirjad toetuskõlblikkuse nõuete ja agronoomiatavade kohta.
  Komisjon võib rakendusaktidega kehtestada eeskirjad lõikes 4 osutatud vähendamise arvutamise kohta.” |
| --- | --- |

(50)

Artikli 90 lõige 5 asendatakse järgmisega:

„5.   Põllukultuuripõhiste toetuskavade kohaldamiseks võtab komisjon delegeeritud õigusaktidega vastu eeskirjad puuvilla toetuse andmise tingimuste kohta, sealhulgas eeskirjad toetuskõlblikkuse nõuete ja agronoomiatavade kohta.

Komisjon võib rakendusaktidega kehtestada eeskirjad lõikes 4 osutatud vähendamise arvutamise kohta.”

| (51) | Artiklit 91 muudetakse järgmiselt.






  a) | lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Liikmesriik, kus toorpuuvilla töötlejad on asutatud, kiidab heaks tootmisharudevahelise organisatsiooni, mis täidab lõikes 3 osutatud kriteeriume.”; |
| --- | --- | --- |

(51)

Artiklit 91 muudetakse järgmiselt.

a)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Liikmesriik, kus toorpuuvilla töötlejad on asutatud, kiidab heaks tootmisharudevahelise organisatsiooni, mis täidab lõikes 3 osutatud kriteeriume.”;

| b) | lisatakse järgmine lõige:
  „3.   Põllukultuuripõhiste toetuskavade tõhusaks kohaldamiseks võtab komisjon delegeeritud õigusaktidega vastu tootmisharudevaheliste organisatsioonide heakskiitmise kriteeriumid ja tootjate kohustused. Lisaks kehtestab komisjon eeskirjad juhuks, kui heakskiidetud tootmisharudevaheline organisatsioon ei vasta kõnealustele kriteeriumidele.” |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmine lõige:

„3.   Põllukultuuripõhiste toetuskavade tõhusaks kohaldamiseks võtab komisjon delegeeritud õigusaktidega vastu tootmisharudevaheliste organisatsioonide heakskiitmise kriteeriumid ja tootjate kohustused. Lisaks kehtestab komisjon eeskirjad juhuks, kui heakskiidetud tootmisharudevaheline organisatsioon ei vasta kõnealustele kriteeriumidele.”

| (52) | Artiklile 97 lisatakse järgmised lõiked:
  „5.   Põllumajandustootjate õiguste kaitseks võib komisjon delegeeritud õigusaktidega vastu võtta konkreetsed mõisted käesoleva jao kohaldamiseks.
  6.   Selleks et tagada liidu vahendite tõhus ja sihipärane kasutamine puu- ja köögivilja üleminekutoetuste puhul, võib komisjon delegeeritud õigusaktidega vastu võtta:






  a) | toodeteks töötlemise lepingu nõuded lõike 3 kohaselt; |
| --- | --- | --- |

(52)

Artiklile 97 lisatakse järgmised lõiked:

„5.   Põllumajandustootjate õiguste kaitseks võib komisjon delegeeritud õigusaktidega vastu võtta konkreetsed mõisted käesoleva jao kohaldamiseks.

6.   Selleks et tagada liidu vahendite tõhus ja sihipärane kasutamine puu- ja köögivilja üleminekutoetuste puhul, võib komisjon delegeeritud õigusaktidega vastu võtta:

a)

toodeteks töötlemise lepingu nõuded lõike 3 kohaselt;

| b) | eeskirjad karistuste kohta juhul, kui leitakse, et heakskiidetud esmatöötleja või kokkuostja ei täida käesolevas peatükis sätestatud kohustusi või käesoleva peatüki alusel vastuvõetud riiklikke sätteid, või kui heakskiidetud esmatöötleja või kokkuostja ei võimalda või ei hõlbusta pädevate asutuste tehtavaid kontrolle. |
| --- | --- |

b)

eeskirjad karistuste kohta juhul, kui leitakse, et heakskiidetud esmatöötleja või kokkuostja ei täida käesolevas peatükis sätestatud kohustusi või käesoleva peatüki alusel vastuvõetud riiklikke sätteid, või kui heakskiidetud esmatöötleja või kokkuostja ei võimalda või ei hõlbusta pädevate asutuste tehtavaid kontrolle.

7.   Selleks et tagada liidu vahendite tõhus ja sihipärane kasutamine, võib komisjon delegeeritud õigusaktidega vastu võtta eeskirjad miinimumpindala kohta ning käesolevas jaos osutatud põllukultuuride külvi ja harimist käsitlevate erinõuete kohta.

8.   Komisjon võtab rakendusaktidega meetmed seoses esmatöötleja või kokkuostja heakskiitmise ja kontrollimisega liikmesriikide poolt ning liikmesriikide avaldatava heakskiidetud esmatöötlejate ja kokkuostjate loeteluga, liikmesriikide kehtestatava soovitusliku toetussummaga ja toetussumma alusega.”

| (53) | Artiklile 98 lisatakse järgmised lõiked:
  „7.   Põllumajandustootjate õiguste kaitseks võib komisjon delegeeritud õigusaktidega käesoleva jao kohaldamiseks vastu võtta konkreetsed mõisted.
  8.   Selleks et tagada liidu vahendite tõhus ja sihipärane kasutamine marjade üleminekutoetuste puhul, võib komisjon delegeeritud õigusaktidega vastu võtta järgmised eeskirjad:






  a) | toodeteks töötlemise lepingu nõuded lõike 2 kohaselt; |
| --- | --- | --- |

(53)

Artiklile 98 lisatakse järgmised lõiked:

„7.   Põllumajandustootjate õiguste kaitseks võib komisjon delegeeritud õigusaktidega käesoleva jao kohaldamiseks vastu võtta konkreetsed mõisted.

8.   Selleks et tagada liidu vahendite tõhus ja sihipärane kasutamine marjade üleminekutoetuste puhul, võib komisjon delegeeritud õigusaktidega vastu võtta järgmised eeskirjad:

a)

toodeteks töötlemise lepingu nõuded lõike 2 kohaselt;

| b) | eeskirjad karistuste kohta juhul, kui leitakse, et heakskiidetud esmatöötleja või kokkuostja ei täida käesolevas peatükis sätestatud kohustusi või käesoleva peatüki alusel vastuvõetud riiklikke sätteid, või kui heakskiidetud esmatöötleja või kokkuostja ei võimalda või ei hõlbusta pädevate asutuste tehtavaid kontrolle; |
| --- | --- |

b)

eeskirjad karistuste kohta juhul, kui leitakse, et heakskiidetud esmatöötleja või kokkuostja ei täida käesolevas peatükis sätestatud kohustusi või käesoleva peatüki alusel vastuvõetud riiklikke sätteid, või kui heakskiidetud esmatöötleja või kokkuostja ei võimalda või ei hõlbusta pädevate asutuste tehtavaid kontrolle;

| c) | eeskirjad miinimumpindala kohta ning käesolevas jaos osutatud põllukultuuride külvi ja harimist käsitlevate erinõuete kohta. |
| --- | --- |

c)

eeskirjad miinimumpindala kohta ning käesolevas jaos osutatud põllukultuuride külvi ja harimist käsitlevate erinõuete kohta.

9.   Komisjon võtab rakendusaktidega meetmed seoses esmatöötleja või kokkuostja heakskiitmise ja kontrollimisega liikmesriikide poolt ning liikmesriikide avaldatava heakskiidetud esmatöötlejate ja kokkuostjate loeteluga, liikmesriikide kehtestatava soovitusliku toetussummaga ja toetussumma alusega.”

| (54) | Artikli 101 lõike 2 teine lõik asendatakse järgmisega:
  „Komisjon kehtestab rakendusaktidega kõnealuste piirkondade loetelu.
  Komisjon võtab rakendusaktidega vastu eeskirjad esimeses lõigus osutatud kriteeriumidele vastavate piirkondade kontrollimise ja nendest teatamise kohta.” |
| --- | --- |

(54)

Artikli 101 lõike 2 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Komisjon kehtestab rakendusaktidega kõnealuste piirkondade loetelu.

Komisjon võtab rakendusaktidega vastu eeskirjad esimeses lõigus osutatud kriteeriumidele vastavate piirkondade kontrollimise ja nendest teatamise kohta.”

| (55) | Artiklit 103 muudetakse järgmiselt.






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Põllumajandustootjatele makstakse toetust vastavalt uttede ja/või kitsede arvule, keda peetakse nende põllumajandusettevõtetes artikli 128 lõikes 2 sätestatud korras kindlaksmääratava minimaalse ajavahemiku jooksul.
  Komisjon võtab rakendusaktidega vastu eeskirjad põllumajandustootjate esitatavate taotluste, deklaratsioonide ja muude dokumentide kohta, toetuse saamiseks vajalike loomapidamistingimuste täitmise kohta ning lambapiima või lambapiimal põhinevaid tooteid turustavate põllumajandustootjate loetelu koostamise kohta.”; |
| --- | --- | --- |

(55)

Artiklit 103 muudetakse järgmiselt.

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Põllumajandustootjatele makstakse toetust vastavalt uttede ja/või kitsede arvule, keda peetakse nende põllumajandusettevõtetes artikli 128 lõikes 2 sätestatud korras kindlaksmääratava minimaalse ajavahemiku jooksul.

Komisjon võtab rakendusaktidega vastu eeskirjad põllumajandustootjate esitatavate taotluste, deklaratsioonide ja muude dokumentide kohta, toetuse saamiseks vajalike loomapidamistingimuste täitmise kohta ning lambapiima või lambapiimal põhinevaid tooteid turustavate põllumajandustootjate loetelu koostamise kohta.”;

| b) | lisatakse järgmine lõige:
  „3.   Riikliku reservi nõuetekohaseks haldamiseks ja toetusesaajate õiguste kaitseks võtab komisjon delegeeritud õigusaktidega vastu:






  a) | eeskirjad toetusõiguste kasutamise, üleandmise ja ajutise rentimise kohta lamba- ja kitseliha sektoris, nagu on osutatud artiklis 52; |
| --- | --- | --- |

b)

lisatakse järgmine lõige:

„3.   Riikliku reservi nõuetekohaseks haldamiseks ja toetusesaajate õiguste kaitseks võtab komisjon delegeeritud õigusaktidega vastu:

a)

eeskirjad toetusõiguste kasutamise, üleandmise ja ajutise rentimise kohta lamba- ja kitseliha sektoris, nagu on osutatud artiklis 52;

| b) | eeskirjad toetuse saamise kohta lamba- ja kitseliha sektoris, nagu on osutatud artiklis 52 põllumajandustootjate puhul, kes ei oma maad, mida nad kasutavad.” |
| --- | --- |

b)

eeskirjad toetuse saamise kohta lamba- ja kitseliha sektoris, nagu on osutatud artiklis 52 põllumajandustootjate puhul, kes ei oma maad, mida nad kasutavad.”

| (56) | Artiklile 104 lisatakse järgmine lõige:
  „5.   Komisjon võtab rakendusaktidega vajalikud meetmed seoses individuaalülemmäärade arvutamisega ja õiguste ümardamisega.” |
| --- | --- |

(56)

Artiklile 104 lisatakse järgmine lõige:

„5.   Komisjon võtab rakendusaktidega vajalikud meetmed seoses individuaalülemmäärade arvutamisega ja õiguste ümardamisega.”

| (57) | Artiklit 105 muudetakse järgmiselt.






  a) | lõikele 2 lisatakse järgmine lõik:
  „Kui põllumajandustootja on omandanud toetusõigused riiklikust reservist tasuta, ei ole tal lubatud oma õigusi kolme järgmise aasta jooksul üle anda või ajutiselt rentida, välja arvatud nõuetekohaselt põhjendatud erandjuhtudel.”; |
| --- | --- | --- |

(57)

Artiklit 105 muudetakse järgmiselt.

a)

lõikele 2 lisatakse järgmine lõik:

„Kui põllumajandustootja on omandanud toetusõigused riiklikust reservist tasuta, ei ole tal lubatud oma õigusi kolme järgmise aasta jooksul üle anda või ajutiselt rentida, välja arvatud nõuetekohaselt põhjendatud erandjuhtudel.”;

| b) | lisatakse järgmised lõiked:
  „5.   Komisjon võtab rakendusaktidega vajalikud meetmed seoses põllumajandustootjate poolt pädevale asutusele teatamisega üleandmisest ja/või rentimisest, individuaalülemmäärade kehtestamisega ja teatamisega põllumajandustootjatest toetusõiguste üleandmise või ajutise rentimise korral ning seoses riiklikust reservist üleandmise ja ajutise rentimisega.
  6.   Komisjon võib rakendusaktidega

  delegeeritud õigusaktidega
  võtta vajalikud meetmed seoses käesoleva jao alusel määratud selliste toetuse saamise õiguste tühistamise ja ümberjaotamisega, mis on jäänud kasutamata.” |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmised lõiked:

„5.   Komisjon võtab rakendusaktidega vajalikud meetmed seoses põllumajandustootjate poolt pädevale asutusele teatamisega üleandmisest ja/või rentimisest, individuaalülemmäärade kehtestamisega ja teatamisega põllumajandustootjatest toetusõiguste üleandmise või ajutise rentimise korral ning seoses riiklikust reservist üleandmise ja ajutise rentimisega.

6.   Komisjon võib rakendusaktidega

  delegeeritud õigusaktidega
  võtta vajalikud meetmed seoses käesoleva jao alusel määratud selliste toetuse saamise õiguste tühistamise ja ümberjaotamisega, mis on jäänud kasutamata.”

| (58) | Artiklit 110 muudetakse järgmiselt.






  a) | lõikele 1 lisatakse järgmine lõik:
  „Liikmesriigid võivad halduslikel põhjustel ette näha, et toetusetaotlused artiklis 19 osutatud otsetoetuste saamiseks erilisatasu puhul esitatakse loomade miinimumarvu kohta, tingimusel et see arv ei ületa kolme.”; |
| --- | --- | --- |

(58)

Artiklit 110 muudetakse järgmiselt.

a)

lõikele 1 lisatakse järgmine lõik:

„Liikmesriigid võivad halduslikel põhjustel ette näha, et toetusetaotlused artiklis 19 osutatud otsetoetuste saamiseks erilisatasu puhul esitatakse loomade miinimumarvu kohta, tingimusel et see arv ei ületa kolme.”;

| (b) | lõike 3 punkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | peab põllumajandustootja pidama iga taotlusega hõlmatud looma nuumal teatava ajavahemiku jooksul, mille komisjon määrab kindlaks rakendusaktidega,”; |
| --- | --- | --- |

(b)

lõike 3 punkt a asendatakse järgmisega:

„a)

peab põllumajandustootja pidama iga taotlusega hõlmatud looma nuumal teatava ajavahemiku jooksul, mille komisjon määrab kindlaks rakendusaktidega,”;

| c) | lõikele 4 lisatakse järgmine lõik:
  „Komisjon võtab rakendusaktidega

  delegeeritud õigusaktidega
  vajalikud meetmed seoses toetusesummaga, mida antakse juhul, kui esimeses lõigus osutatud proportsionaalse vähendamise tulemusel ei saada täisarvu toetuskõlblikke loomi.”;
  [ME 22] |
| --- | --- |

c)

lõikele 4 lisatakse järgmine lõik:

„Komisjon võtab rakendusaktidega

  delegeeritud õigusaktidega
  vajalikud meetmed seoses toetusesummaga, mida antakse juhul, kui esimeses lõigus osutatud proportsionaalse vähendamise tulemusel ei saada täisarvu toetuskõlblikke loomi.”;

| d) | lõikele 5 lisatakse järgmine lõik:
  „Komisjon võtab rakendusaktidega vastu eeskirjad teatiste kohta, mida liikmesriigid esitavad komisjonile seoses esimese lõigu kohaselt võetavate meetmetega.”; |
| --- | --- |

d)

lõikele 5 lisatakse järgmine lõik:

„Komisjon võtab rakendusaktidega vastu eeskirjad teatiste kohta, mida liikmesriigid esitavad komisjonile seoses esimese lõigu kohaselt võetavate meetmetega.”;

| e) | lõikele 6 lisatakse järgmine lõik:
  „Komisjon võtab rakendusaktidega vajalikud meetmed seoses toetuse andmisega loomade tapmise ajal, sealhulgas sätted vanuseklasside, toetusetaotluste ja saatedokumentide kohta, samuti sätted nõutud loomapidamisperioodi kohta sellisel juhul ning rümbamassi kehtestamise kohta.”; |
| --- | --- |

e)

lõikele 6 lisatakse järgmine lõik:

„Komisjon võtab rakendusaktidega vajalikud meetmed seoses toetuse andmisega loomade tapmise ajal, sealhulgas sätted vanuseklasside, toetusetaotluste ja saatedokumentide kohta, samuti sätted nõutud loomapidamisperioodi kohta sellisel juhul ning rümbamassi kehtestamise kohta.”;

| f) | Lisatakse järgmine lõige:
  „9.   Komisjon võtab rakendusaktidega vajalikud meetmed, milles käsitletakse taotlusi, toetuse andmist loomade puhul, kes lõike 4 kohase proportsionaalse vähendamise tõttu ei ole toetuskõlblikud, määruse (EÜ) nr 1760/2000 artiklis 6 osutatud loomapassi ja käesoleva artikli lõike 3 punktis b osutatud riiklike haldusdokumente ning komisjonile teatamist, juhul kui liikmesriigid otsustavad määrata 109 punktis a osutatud muid piirkondi või muuta oma territooriumil olevaid piirkondi.” |
| --- | --- |

f)

Lisatakse järgmine lõige:

„9.   Komisjon võtab rakendusaktidega vajalikud meetmed, milles käsitletakse taotlusi, toetuse andmist loomade puhul, kes lõike 4 kohase proportsionaalse vähendamise tõttu ei ole toetuskõlblikud, määruse (EÜ) nr 1760/2000 artiklis 6 osutatud loomapassi ja käesoleva artikli lõike 3 punktis b osutatud riiklike haldusdokumente ning komisjonile teatamist, juhul kui liikmesriigid otsustavad määrata 109 punktis a osutatud muid piirkondi või muuta oma territooriumil olevaid piirkondi.”

| (59) | Artiklit 111 muudetakse järgmiselt.






  a) | lõikele 1 lisatakse järgmised lõigud:
  „Liikmesriigid võivad halduslikel põhjustel ette näha, et toetusetaotlused artiklis 19 osutatud otsetoetuste saamiseks seoses ammlehmatoetusega, esitatakse loomade miinimumarvu kohta, tingimusel et see arv ei ületa kolme.
  Komisjon võtab rakendusaktidega vajalikud meetmed seoses toetusetaotlustega.”; |
| --- | --- | --- |

(59)

Artiklit 111 muudetakse järgmiselt.

a)

lõikele 1 lisatakse järgmised lõigud:

„Liikmesriigid võivad halduslikel põhjustel ette näha, et toetusetaotlused artiklis 19 osutatud otsetoetuste saamiseks seoses ammlehmatoetusega, esitatakse loomade miinimumarvu kohta, tingimusel et see arv ei ületa kolme.

Komisjon võtab rakendusaktidega vajalikud meetmed seoses toetusetaotlustega.”;

| b) | lõiget 2 muudetakse järgmiselt:






  i) | teise lõigu järele lisatakse järgmine lõik:
  „Komisjon võtab rakendusaktidega vastu:






  a) | vajalikud meetmed seoses teises lõigus osutatud kuuekuulise loomapidamisajaga ja liikmesriikide kohustusega teatada komisjonile koguselise piirangu muutmisest või selle loobumisest; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

lõiget 2 muudetakse järgmiselt:

i)

teise lõigu järele lisatakse järgmine lõik:

„Komisjon võtab rakendusaktidega vastu:

a)

vajalikud meetmed seoses teises lõigus osutatud kuuekuulise loomapidamisajaga ja liikmesriikide kohustusega teatada komisjonile koguselise piirangu muutmisest või selle loobumisest;

| b) | eeskirjad kuupäeva kohta, mida tuleb arvestada ammlehmatoetuse saamise tingimustele vastava individuaalse piimakvoodi kindlaksmääramisel.”; |
| --- | --- |

b)

eeskirjad kuupäeva kohta, mida tuleb arvestada ammlehmatoetuse saamise tingimustele vastava individuaalse piimakvoodi kindlaksmääramisel.”;

| ii) | lisatakse järgmine lõik:
  „Komisjon võtab rakendusaktidega vajalikud meetmed seoses keskmise piimaanni arvutamisega.”; |
| --- | --- |

ii)

lisatakse järgmine lõik:

„Komisjon võtab rakendusaktidega vajalikud meetmed seoses keskmise piimaanni arvutamisega.”;

| c) | lõiget 5 muudetakse järgmiselt.






  i) | esimese lõigu järele lisatakse järgmine lõik:
  „Komisjon võtab rakendusaktidega vajalikud meetmed seoses komisjoni teavitamisega toetuse saamise lisatingimustest.”; |
| --- | --- | --- |

c)

lõiget 5 muudetakse järgmiselt.

i)

esimese lõigu järele lisatakse järgmine lõik:

„Komisjon võtab rakendusaktidega vajalikud meetmed seoses komisjoni teavitamisega toetuse saamise lisatingimustest.”;

| ii) | lisatakse järgmine lõik:
  „Komisjon võtab rakendusaktidega vajalikud meetmed seoses:






  a) | liikmesriikide teatistega lisatingimuste kohta täiendava riikliku ammlehmatoetuse saamiseks ning |
| --- | --- | --- |

ii)

lisatakse järgmine lõik:

„Komisjon võtab rakendusaktidega vajalikud meetmed seoses:

a)

liikmesriikide teatistega lisatingimuste kohta täiendava riikliku ammlehmatoetuse saamiseks ning

| b) | otsusega, mille komisjon teeb rakendusaktiga ja ilma artiklis 141c osutatud komitee abita liikmesriikide kohta, kes vastavad neljandas lõigus sätestatud tingimustele.”; |
| --- | --- |

b)

otsusega, mille komisjon teeb rakendusaktiga ja ilma artiklis 141c osutatud komitee abita liikmesriikide kohta, kes vastavad neljandas lõigus sätestatud tingimustele.”;

| d) | lisatakse järgmised lõiked:
  „7.   Kava nõuetekohaseks haldamiseks ja toetusesaajate õiguste kaitseks võtab komisjon delegeeritud õigusaktidega vastu:






  a) | eeskirjad selliste lehmade toetuskõlblikkuse kohta, kes kuuluvad artikli 53 lõikes 1 osutatud ammlehmatoetuse puhul lihalehmade alla; |
| --- | --- | --- |

d)

lisatakse järgmised lõiked:

„7.   Kava nõuetekohaseks haldamiseks ja toetusesaajate õiguste kaitseks võtab komisjon delegeeritud õigusaktidega vastu:

a)

eeskirjad selliste lehmade toetuskõlblikkuse kohta, kes kuuluvad artikli 53 lõikes 1 osutatud ammlehmatoetuse puhul lihalehmade alla;

| b) | eeskirjad õiguste kasutamise, loovutamise ja ajutise üleandmise kohta artikli 53 lõikes 1 osutatud ammlehmatoetuse puhul; |
| --- | --- |

b)

eeskirjad õiguste kasutamise, loovutamise ja ajutise üleandmise kohta artikli 53 lõikes 1 osutatud ammlehmatoetuse puhul;

| c) | eeskirjad artikli 53 lõikes 1 osutatud ammlehmatoetuse saamise kohta põllumajandustootjate puhul, kes ei oma maad, mida nad kasutavad; |
| --- | --- |

c)

eeskirjad artikli 53 lõikes 1 osutatud ammlehmatoetuse saamise kohta põllumajandustootjate puhul, kes ei oma maad, mida nad kasutavad;

| d) | eeskirjad toetuskõlblikkuse kohta käesoleva artikli lõikega 5 ettenähtud täiendava riikliku ammlehmatoetuse puhul. |
| --- | --- |

d)

eeskirjad toetuskõlblikkuse kohta käesoleva artikli lõikega 5 ettenähtud täiendava riikliku ammlehmatoetuse puhul.

8.   Selleks et tagada toetusesaajate kohustuste täitmine, võtab komisjon delegeeritud õigusaktidega vastu eeskirjad toetusõiguste saamise kohta seoses artikli 53 lõikes 1 osutatud ammlehmatoetusega, mille puhul antakse osalised õigused.”;

| (60) | Artiklit 112 muudetakse järgmiselt.






  a) | lõikele 1 lisatakse järgmine lõik:
  „Komisjon võtab rakendusaktidega vajalikud meetmed seoses individuaalülemmäära kehtestamisega põllumajandustootja kohta.”; |
| --- | --- | --- |

(60)

Artiklit 112 muudetakse järgmiselt.

a)

lõikele 1 lisatakse järgmine lõik:

„Komisjon võtab rakendusaktidega vajalikud meetmed seoses individuaalülemmäära kehtestamisega põllumajandustootja kohta.”;

| b) | lisatakse järgmine lõige:
  „6.   Komisjon võtab rakendusaktidega vajalikud meetmed seoses osaliste õiguste ümardamisega.” |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmine lõige:

„6.   Komisjon võtab rakendusaktidega vajalikud meetmed seoses osaliste õiguste ümardamisega.”

| (61) | Artiklit 113 muudetakse järgmiselt.






  a) | lõikele 2 lisatakse järgmine lõik:
  „Kui põllumajandustootja on saanud toetusõigused riiklikust reservist tasuta, ei ole tal lubatud oma õigusi kolme järgmise kalendriaasta jooksul üle anda ega/või ajutiselt rentida, välja arvatud nõuetekohaselt põhjendatud erijuhtudel.”; |
| --- | --- | --- |

(61)

Artiklit 113 muudetakse järgmiselt.

a)

lõikele 2 lisatakse järgmine lõik:

„Kui põllumajandustootja on saanud toetusõigused riiklikust reservist tasuta, ei ole tal lubatud oma õigusi kolme järgmise kalendriaasta jooksul üle anda ega/või ajutiselt rentida, välja arvatud nõuetekohaselt põhjendatud erijuhtudel.”;

| b) | lisatakse järgmine lõige

  järgmised lõiked
  : [ME 23]

  „5.   Komisjon võtab rakendusaktidega vastu eeskirjad seoses:






  a) | liikmesriikide pädevatele asutustele õigusi üleandvate ja/või ajutiselt rentivate ning õigusi saavate põllumajandustootjate teatamisega toetusõiguste üleandmisest ja/või ajutisest rentimisest, |
| --- | --- | --- |

b)

lisatakse järgmine lõige

  järgmised lõiked
  : [ME 23]

„5.   Komisjon võtab rakendusaktidega vastu eeskirjad seoses:

a)

liikmesriikide pädevatele asutustele õigusi üleandvate ja/või ajutiselt rentivate ning õigusi saavate põllumajandustootjate teatamisega toetusõiguste üleandmisest ja/või ajutisest rentimisest,

| b) | uue individuaalmäära kehtestamisega liikmesriigi poolt ja sellest teatamisega põllumajandustootjale toetusõiguste üleandmise või ajutise rentimise korral. |
| --- | --- |

b)

uue individuaalmäära kehtestamisega liikmesriigi poolt ja sellest teatamisega põllumajandustootjale toetusõiguste üleandmise või ajutise rentimise korral.

| c) | toetusõiguste üleandmise ja/ või ajutise rentimisega riiklikust reservist.”
  [ME 24] |
| --- | --- |

c)

toetusõiguste üleandmise ja/ või ajutise rentimisega riiklikust reservist.”
  [ME 24]

(5a)
     
  Komisjon võtab delegeeritud õigusaktidega vastu eeskirjad seoses toetusõiguste üleandmise ja/või ajutise rentimisega riiklikust reservist.
  ”[ME 25]

| (62) | Artiklile 115 lisatakse järgmised lõiked:
  „3.   Toetusesaajate õiguste kaitseks võtab komisjon delegeeritud õigusaktidega vastu eeskirjad lõikes 1 osutatud mullikate eritoetuse saamise kohta põllumajandustootjate puhul, kelle mullikakari on mõeldud lehmakarja uuendamiseks.
  4.   Komisjon võtab rakendusaktidega vastu eeskirjad seoses:






  a) | komisjonile teatamisega liikmesriikide poolt sellest, et nad kasutavad lõikega 1 ettenähtud võimalust, teatamisega andmetest, mille alusel tehakse kindlaks, et kõnealuses lõikes sätestatud tingimused on täidetud, teatamisega nende kehtestatud konkreetsest ülemmäärast ning kõnealuse ülemmäära muutmisest ja vastuvõetud kriteeriumidest, et tagada toetuse maksmine põllumajandustootjate puhul, kelle mullikakari on mõeldud lehmakarja uuendamiseks; |
| --- | --- | --- |

(62)

Artiklile 115 lisatakse järgmised lõiked:

„3.   Toetusesaajate õiguste kaitseks võtab komisjon delegeeritud õigusaktidega vastu eeskirjad lõikes 1 osutatud mullikate eritoetuse saamise kohta põllumajandustootjate puhul, kelle mullikakari on mõeldud lehmakarja uuendamiseks.

4.   Komisjon võtab rakendusaktidega vastu eeskirjad seoses:

a)

komisjonile teatamisega liikmesriikide poolt sellest, et nad kasutavad lõikega 1 ettenähtud võimalust, teatamisega andmetest, mille alusel tehakse kindlaks, et kõnealuses lõikes sätestatud tingimused on täidetud, teatamisega nende kehtestatud konkreetsest ülemmäärast ning kõnealuse ülemmäära muutmisest ja vastuvõetud kriteeriumidest, et tagada toetuse maksmine põllumajandustootjate puhul, kelle mullikakari on mõeldud lehmakarja uuendamiseks;

| b) | komisjoni otsusega liikmesriikide kohta, kes vastavad lõikes 1 sätestatud tingimustele; |
| --- | --- |

b)

komisjoni otsusega liikmesriikide kohta, kes vastavad lõikes 1 sätestatud tingimustele;

| c) | toetusesummaga, mida antakse juhul, kui esimeses lõikes osutatud proportsionaalse vähendamise tulemusel ei saada täisarvu toetuskõlblikke loomi; |
| --- | --- |

c)

toetusesummaga, mida antakse juhul, kui esimeses lõikes osutatud proportsionaalse vähendamise tulemusel ei saada täisarvu toetuskõlblikke loomi;

| d) | minimaalse peetavate loomade arvuga; |
| --- | --- |

d)

minimaalse peetavate loomade arvuga;

| e) | loomade arvu ümardamisega, kui artikli 111 lõike 2 teise lõigu kohaselt protsentides väljendatud mullikate maksimumarvu arvutamisel saadud tulemus ei ole täisarv,”
  [ME 26] |
| --- | --- |

e)

loomade arvu ümardamisega, kui artikli 111 lõike 2 teise lõigu kohaselt protsentides väljendatud mullikate maksimumarvu arvutamisel saadud tulemus ei ole täisarv,”
  [ME 26]

(4a)
     
  Komisjon võtab delegeeritud õigusaktidega vastu eeskirjad seoses loomade arvu ümardamisega, kui artikli 111 lõike 2 teise lõigu kohaselt protsentides väljendatud mullikate maksimumarvu arvutamisel saadud tulemus ei ole täisarv.
  ”

| (63) | Artiklit 116 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõiget 1 muudetakse järgmiselt:






  i) | esimene lõik asendatakse järgmisega:
  „Põllumajandustootjal, kes peab oma põllumajandusettevõttes veiseid, on taotluse korral õigus saada tapatoetust. See makstakse toetuskõlblike loomade tapmisel või kolmandasse riiki eksportimisel ja riikliku ülemmäära piires, mille komisjon määrab kindlaks rakendusaktidega.”; |
| --- | --- | --- | --- |

(63)

Artiklit 116 muudetakse järgmiselt:

a)

lõiget 1 muudetakse järgmiselt:

i)

esimene lõik asendatakse järgmisega:

„Põllumajandustootjal, kes peab oma põllumajandusettevõttes veiseid, on taotluse korral õigus saada tapatoetust. See makstakse toetuskõlblike loomade tapmisel või kolmandasse riiki eksportimisel ja riikliku ülemmäära piires, mille komisjon määrab kindlaks rakendusaktidega.”;

| ii) | kolmas lõik asendatakse järgmisega:
  „Teise lõigu punktides a ja b loetletud loomad on kõlblikud tapatoetuse saamiseks, tingimusel et põllumajandustootja on neid pidanud ajavahemiku jooksul, mille komisjon määrab kindlaks rakendusaktidega.”; |
| --- | --- |

ii)

kolmas lõik asendatakse järgmisega:

„Teise lõigu punktides a ja b loetletud loomad on kõlblikud tapatoetuse saamiseks, tingimusel et põllumajandustootja on neid pidanud ajavahemiku jooksul, mille komisjon määrab kindlaks rakendusaktidega.”;

| b) | lõike 3 esimene lõik asendatakse järgmisega:
  „Komisjon kehtestab rakendusaktidega lõikes 1 osutatud riiklikud ülemmäärad. Kõnealused ülemmäärad kehtestatakse iga liikmesriigi kohta ning eraldi kõnealuse lõike teise lõigu punktides a ja b kindlaksmääratud loomarühmade kohta. Iga ülemmäär vastab kõnealuses liikmesriigis kummaski rühmas 1995. aastal tapetud loomade arvule. Igale ülemmäärale lisatakse kolmandatesse riikidesse eksporditud loomade arv vastavalt Eurostati andmetele või muudele kõnealuse aasta kohta ametlikult avaldatud ja komisjoni poolt kinnitatud statistilistele andmetele.”; |
| --- | --- |

b)

lõike 3 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„Komisjon kehtestab rakendusaktidega lõikes 1 osutatud riiklikud ülemmäärad. Kõnealused ülemmäärad kehtestatakse iga liikmesriigi kohta ning eraldi kõnealuse lõike teise lõigu punktides a ja b kindlaksmääratud loomarühmade kohta. Iga ülemmäär vastab kõnealuses liikmesriigis kummaski rühmas 1995. aastal tapetud loomade arvule. Igale ülemmäärale lisatakse kolmandatesse riikidesse eksporditud loomade arv vastavalt Eurostati andmetele või muudele kõnealuse aasta kohta ametlikult avaldatud ja komisjoni poolt kinnitatud statistilistele andmetele.”;

| c) | lisatakse järgmised lõiked:
  „5.   Selleks et tagada liidu vahendite tõhus ja sihipärane kasutamine, võtab komisjon delegeeritud õigusaktidega vastu eeskirjad osalemiskinnituse esitamise kohustuse kohta käesoleva artikliga ettenähtud tapatoetuse saamiseks.
  6.   Käesoleva artikliga ettenähtud tapatoetuse taotlemiseks võtab komisjon delegeeritud õigusaktidega vastu eeskirjad rümpade toetuskõlblikkuse kohta.
  7.   Toetusesaajate õiguste kaitse tagamiseks võib komisjon delegeeritud õigusaktidega vastu võtta eeskirjad käesoleva artikli kohase tapatoetuse summa kohta, kui toetuskõlblike loomade arv ei ole täisarv.” |
| --- | --- |

c)

lisatakse järgmised lõiked:

„5.   Selleks et tagada liidu vahendite tõhus ja sihipärane kasutamine, võtab komisjon delegeeritud õigusaktidega vastu eeskirjad osalemiskinnituse esitamise kohustuse kohta käesoleva artikliga ettenähtud tapatoetuse saamiseks.

6.   Käesoleva artikliga ettenähtud tapatoetuse taotlemiseks võtab komisjon delegeeritud õigusaktidega vastu eeskirjad rümpade toetuskõlblikkuse kohta.

7.   Toetusesaajate õiguste kaitse tagamiseks võib komisjon delegeeritud õigusaktidega vastu võtta eeskirjad käesoleva artikli kohase tapatoetuse summa kohta, kui toetuskõlblike loomade arv ei ole täisarv.”

| (64) | Artiklit 117 muudetakse järgmiselt:






  a) | teine lõik asendatakse järgmisega:
  „Looma peetakse samuti toetuskõlblikuks, kui määruse (EÜ) nr 1760/2000 artikli 7 lõike 1 teises taandes sätestatud teave on edastatud pädevale asutusele loomapidamisperioodi esimesel päeval, nagu komisjon on rakendusaktidega kindlaks määranud.”; |
| --- | --- | --- |

(64)

Artiklit 117 muudetakse järgmiselt:

a)

teine lõik asendatakse järgmisega:

„Looma peetakse samuti toetuskõlblikuks, kui määruse (EÜ) nr 1760/2000 artikli 7 lõike 1 teises taandes sätestatud teave on edastatud pädevale asutusele loomapidamisperioodi esimesel päeval, nagu komisjon on rakendusaktidega kindlaks määranud.”;

| b) | lisatakse järgmised lõigud:
  „Komisjon võtab rakendusaktidega vastu eeskirjad seoses:






  — | põllumajandustootjate esitatavate toetusetaotluste ja dokumentidega, loomapidamisperioodi kindlaksmääramisega ning loomade identifitseerimisel ja registreerimisel kohaldatava menetlusega; |
| --- | --- | --- |

b)

lisatakse järgmised lõigud:

„Komisjon võtab rakendusaktidega vastu eeskirjad seoses:

—

põllumajandustootjate esitatavate toetusetaotluste ja dokumentidega, loomapidamisperioodi kindlaksmääramisega ning loomade identifitseerimisel ja registreerimisel kohaldatava menetlusega;

| — | operatiivse sündmusega, et määrata kindlaks aasta, mille kohta loomad on jaotatud kohaldatava toetusõiguse kindlaksmääramiseks ja abimäära kohaldamiseks ning proportsionaalse vähendamise arvutamiseks; |
| --- | --- |

—

operatiivse sündmusega, et määrata kindlaks aasta, mille kohta loomad on jaotatud kohaldatava toetusõiguse kindlaksmääramiseks ja abimäära kohaldamiseks ning proportsionaalse vähendamise arvutamiseks;

| — | käesolevas jaos kehtestatud kasutamata jäänud toetusõiguste tühistamise ja ümberjaotamisega.”; |
| --- | --- |

—

käesolevas jaos kehtestatud kasutamata jäänud toetusõiguste tühistamise ja ümberjaotamisega.”;

| (65) | Artikli 119 lõikele 1 lisatakse järgmine lõik:
  „Komisjon võtab rakendusaktidega vastu eeskirjad väljaarvamise pikendamise kohta.” |
| --- | --- |

(65)

Artikli 119 lõikele 1 lisatakse järgmine lõik:

„Komisjon võtab rakendusaktidega vastu eeskirjad väljaarvamise pikendamise kohta.”

| (66) | Artiklile 124 lisatakse järgmised lõiked:
  „9.   Käesolevas jaotises osutatud ühtse pindalatoetuse kava kohaldamiseks määrab komisjon delegeeritud õigusaktidega kindlaks ühtse pindalatoetuse kava alla kuuluvad põllumajandusmaad, nagu on sätestatud lõikes 1, ja toetuskõlbliku ala miinimumsuuruse põllumajandusettevõtte kohta, mille jaoks saab toetust taotleda, kui see on vähemalt 0,3 hektarit, nagu on sätestatud lõike 2 kolmandas lõigus.
  10.   Selleks et kehtestada loetelu otsetoetuskõlblikest kanepisortidest ja kaitsta inimeste tervist, võtab komisjon delegeeritud õigusaktidega vastu eeskirjad, mille kohaselt on toetuste maksmise tingimuseks teatavate sortide sertifitseeritud seemne kasutamine ja milles sätestatakse artiklis 39 osutatud kanepisortide kindlaksmääramise kord.” |
| --- | --- |

(66)

Artiklile 124 lisatakse järgmised lõiked:

„9.   Käesolevas jaotises osutatud ühtse pindalatoetuse kava kohaldamiseks määrab komisjon delegeeritud õigusaktidega kindlaks ühtse pindalatoetuse kava alla kuuluvad põllumajandusmaad, nagu on sätestatud lõikes 1, ja toetuskõlbliku ala miinimumsuuruse põllumajandusettevõtte kohta, mille jaoks saab toetust taotleda, kui see on vähemalt 0,3 hektarit, nagu on sätestatud lõike 2 kolmandas lõigus.

10.   Selleks et kehtestada loetelu otsetoetuskõlblikest kanepisortidest ja kaitsta inimeste tervist, võtab komisjon delegeeritud õigusaktidega vastu eeskirjad, mille kohaselt on toetuste maksmise tingimuseks teatavate sortide sertifitseeritud seemne kasutamine ja milles sätestatakse artiklis 39 osutatud kanepisortide kindlaksmääramise kord.”

| (67) | Artiklile 126 lisatakse järgmine lõige:
  „4.   Lähtuvalt iga liikmesriigi valikust määrab komisjon rakendusaktidega kindlaks käesolevas artiklis osutatud toetusele vastava ülemmäära.” |
| --- | --- |

(67)

Artiklile 126 lisatakse järgmine lõige:

„4.   Lähtuvalt iga liikmesriigi valikust määrab komisjon rakendusaktidega kindlaks käesolevas artiklis osutatud toetusele vastava ülemmäära.”

| (68) | Artiklile 127 lisatakse järgmine lõige:
  „3.   Lähtuvalt iga liikmesriigi valikust määrab komisjon rakendusaktidega kindlaks käesolevas artiklis osutatud toetusele vastava ülemmäära.” |
| --- | --- |

(68)

Artiklile 127 lisatakse järgmine lõige:

„3.   Lähtuvalt iga liikmesriigi valikust määrab komisjon rakendusaktidega kindlaks käesolevas artiklis osutatud toetusele vastava ülemmäära.”

| (69) | Artiklit 128 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 1 teine lõik asendatakse järgmisega:
  „Sel juhul maksab asjaomane liikmesriik igal aastal põllumajandustootjatele lisatoetust komisjoni rakendusaktidega kehtestatud ülemmäära piires.”; |
| --- | --- | --- |

(69)

Artiklit 128 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 1 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Sel juhul maksab asjaomane liikmesriik igal aastal põllumajandustootjatele lisatoetust komisjoni rakendusaktidega kehtestatud ülemmäära piires.”;

| b) | lõike 2 teine lõik asendatakse järgmisega:
  „Sel juhul maksab asjaomane liikmesriik igal aastal põllumajandustootjatele lisatoetust komisjoni rakendusaktidega kehtestatud ülemmäära piires.” |
| --- | --- |

b)

lõike 2 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Sel juhul maksab asjaomane liikmesriik igal aastal põllumajandustootjatele lisatoetust komisjoni rakendusaktidega kehtestatud ülemmäära piires.”

| (70) | Artiklile 129 lisatakse järgmine lõige:
  „4.   Lähtuvalt iga liikmesriigi valikust määrab komisjon rakendusaktidega kindlaks käesolevas artiklis osutatud toetusele vastava ülemmäära.” |
| --- | --- |

(70)

Artiklile 129 lisatakse järgmine lõige:

„4.   Lähtuvalt iga liikmesriigi valikust määrab komisjon rakendusaktidega kindlaks käesolevas artiklis osutatud toetusele vastava ülemmäära.”

| (71) | Artikli 131 lõike 4 esimene lõik asendatakse järgmisega:
  „Komisjon kehtestab rakendusaktidega lõikes 1 osutatud summad.” |
| --- | --- |

(71)

Artikli 131 lõike 4 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„Komisjon kehtestab rakendusaktidega lõikes 1 osutatud summad.”

| (72) | Artiklit 132 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 2 sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:
  „Kui komisjon annab rakendusaktidega ja ilma artiklis 141c osutatud komitee abita selleks loa, on uutel liikmesriikidel võimalik täiendada mis tahes otsetoetusi.”; |
| --- | --- | --- |

(72)

Artiklit 132 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 2 sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

„Kui komisjon annab rakendusaktidega ja ilma artiklis 141c osutatud komitee abita selleks loa, on uutel liikmesriikidel võimalik täiendada mis tahes otsetoetusi.”;

| b) | lisatakse järgmised lõiked:
  „9.   Täiendavate riiklike otsetoetuste kohaldamiseks võtab komisjon delegeeritud õigusaktidega vastu eeskirjad kõnealuse toetuse andmise kohta lõike 7 punkti b kohaldamisel.
  10.   Komisjon võtab rakendusaktidega vajalikud meetmed:






  — | juhul, kui täiendavad riiklikud otsetoetused ületavad komisjoni lubatud piirmäära; |
| --- | --- | --- |

b)

lisatakse järgmised lõiked:

„9.   Täiendavate riiklike otsetoetuste kohaldamiseks võtab komisjon delegeeritud õigusaktidega vastu eeskirjad kõnealuse toetuse andmise kohta lõike 7 punkti b kohaldamisel.

10.   Komisjon võtab rakendusaktidega vajalikud meetmed:

—

juhul, kui täiendavad riiklikud otsetoetused ületavad komisjoni lubatud piirmäära;

| — | seoses kontrollidega.” |
| --- | --- |

—

seoses kontrollidega.”

| (73) | Artiklile 139 lisatakse järgmine lõik:
  „Artikliga 132 ettenähtud täiendavaid riiklikke otsetoetusi, mida ei maksta kooskõlas komisjoni loaga, käsitatakse ebaseadusliku riigiabina nõukogu määruse (EÜ) nr 659/1999 (11) tähenduses. |
| --- | --- |

(73)

Artiklile 139 lisatakse järgmine lõik:

„Artikliga 132 ettenähtud täiendavaid riiklikke otsetoetusi, mida ei maksta kooskõlas komisjoni loaga, käsitatakse ebaseadusliku riigiabina nõukogu määruse (EÜ) nr 659/1999 (11) tähenduses.

| (74) | Artiklile 140 lisatakse järgmine lõik:
  „Komisjon võtab rakendusaktidega vastu eeskirjad liikmesriikide poolt komisjonile esitatava teabe, dokumentide, statistika ja aruannete kohta, samuti teatamise tähtaegade ja teatamisviiside kohta.” |
| --- | --- |

(74)

Artiklile 140 lisatakse järgmine lõik:

„Komisjon võtab rakendusaktidega vastu eeskirjad liikmesriikide poolt komisjonile esitatava teabe, dokumentide, statistika ja aruannete kohta, samuti teatamise tähtaegade ja teatamisviiside kohta.”

| (75) | Artiklid 141 ja 142 jäetakse välja. |
| --- | --- |

(75)

Artiklid 141 ja 142 jäetakse välja.

| (76) | VII jaotise 1. peatükki lisatakse järgmine artikkel:

  „Artikkel 141a


  Komisjoni volitused

  Kui komisjonile on antud volitused, tegutseb ta delegeeritud õigusaktide puhul kooskõlas artiklis 141b osutatud menetlusega ning rakendusaktide puhul kooskõlas artiklis 141c osutatud menetlusega, juhul kui käesoleva määrusega ei ole teisiti sätestatud.

  Artikkel 141b


  Delegeeritud õigusaktid

  volituste rakendamine

  1.   Komisjonile antakse määramata ajaks õigus

  antud õiguse suhtes
  võtta vastu käesolevas määruses
  osutatud delegeeritud õigusakte
  kohaldatakse käesolevas artiklis sätestatud tingimusi.

  Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

  2.   
  Artiklis 2a, artikli 6 lõikes 3, artikli 8 lõikes 2, artikli 9 lõikes 3, artikli 11a lõigetes 1 ja 2, artikli 12 lõikes 5, artikli 27a lõigetes 1, 2, 3, 4 ja 5, artiklis 31a, artikli 33 lõikes 5, artikli 40 lõikes 1, artikli 45a lõigetes 1, 2, 3, 4 ja 5, artiklis 54a, artikli 62a lõigetes 1, 3 või 4, artiklis 67a, artikli 68 lõikes 7, artiklis 76a, artiklis 77, artikli 81 lõikes 3, artikli 85 lõigetes 4 või 5, artikli 87 lõigetes 4, 5, 6, 7 ja 8, artikli 89 lõikes 3, artikli 90 lõikes 5, artikli 91 lõikes 3, artikli 97 lõigetes 5, 6 ja 7, artikli 98 lõigetes 7 ja 8, artikli 103 lõikes 3, artikli 105 lõikes 6, artikli 110 lõikes 4, artikli 111 lõigetes 7 ja 8, artikli 113 lõikes 6 (uus), artikli 115 lõigetes 3 ja 5 (uus), artikli 116 lõigetes 5, 6 ja 7, artikli 124 lõigetes 9 ja 10 ning artikli 132 lõikes 9 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile viieks aastaks alates ... (12). Komisjon esitab delegeeritud volituse kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist uuendatakse vaikimisi samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui
  Euroopa Parlament ja

  või
  nõukogu võivad lõikes 1 osutatud volituste delegeerimise tagasi võtta

  esitab selle suhtes vastuväite, tehes seda hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist
  .

  Institutsioon, kes on algatanud sisemenetluse, et otsustada, kas volituste delegeerimine tuleks tagasi võtta, püüab sellest teavitada teist institutsiooni ja komisjoni mõistliku aja jooksul enne lõpliku otsuse tegemist, viidates delegeeritud volitustele, mille ta võib tagasi võtta, ja võimalikele tagasivõtmise põhjustele.


  Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub kohe või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. Otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

  3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad
  delegeeritud õigusakti suhtes esitada vastuväiteid kahe kuu jooksul alates õigusakti teatavakstegemisest. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega ühe kuu võrra.


  Kui pärast selle tähtaja möödumist ei ole Euroopa Parlament ega nõukogu delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid esitanud, avaldatakse see Euroopa Liidu Teatajas ning õigusakt jõustub aktis nimetatud kuupäeval.


  Delegeeritud õigusakt võidakse avaldada Euroopa Liidu Teatajas ja see võib jõustuda enne kõnealuse ajavahemiku lõppu, kui nii Euroopa Parlament kui ka nõukogu on komisjoni teavitanud sellest, et nad ei kavatse esitada vastuväiteid.

  Kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid, õigusakt ei jõustu. Vastuväiteid esitanud institutsioon põhjendab delegeeritud õigusakti suhtes esitatud vastuväiteid.



  Euroopa Parlament ja nõukogu võivad volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses osutatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.




  4.
     
  Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.




  5.
     
  Käesoleva määruse kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu ei ole esitanud sellele vastuväiteid kahe kuu jooksul alates sellest, kui õigusakt Euroopa Parlamendile ja nõukogule teatavaks tehti või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne nimetatud ajavahemiku möödumist komisjonile teatanud, et ei kavatse vastuväiteid esitada. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel võib seda ajavahemikku kahe kuu võrra pikendada. [ME 28]


  Artikkel 141ba


  Kiirmenetlus



  1.
     
  Käesoleva artikli kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktid jõustuvad viivitamata ja neid kohaldatakse seni, kuni nende suhtes ei esitata lõike 2 kohaselt vastuväiteid. Kui delegeeritud õigusakt Euroopa Parlamendile ja nõukogule teatavaks tehakse, tuleb ühtlasi põhjendada kiirmenetluse rakendamist.




  2.
     
  Euroopa Parlament ja nõukogu võivad delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid esitada kooskõlas artikli 141b lõikes 5 osutatud menetlusega. Sellisel juhul tunnistab komisjon õigusakti kehtetuks kohe, kui Euroopa Parlamendi või nõukogu teatab oma otsusest esitada vastuväiteid. [ME 29]


  Artikkel 141c



  Rakendusaktid – komitee

  Komiteemenetlus


  [Täidetakse pärast seda, kui on vastu võetud praegu Euroopa Parlamendis ja nõukogus arutlusel olev määrus ELi lepingu artikli 291 lõikes 2 osutatud kontrollimeetmete kohta.]









  1. | Komisjoni abistab otsetoetuste komitee. Kõnealune komitee on komitee Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määruse (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (13) tähenduses. |
| --- | --- | --- |

(76)

VII jaotise 1. peatükki lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 141a

Komisjoni volitused

Kui komisjonile on antud volitused, tegutseb ta delegeeritud õigusaktide puhul kooskõlas artiklis 141b osutatud menetlusega ning rakendusaktide puhul kooskõlas artiklis 141c osutatud menetlusega, juhul kui käesoleva määrusega ei ole teisiti sätestatud.

Artikkel 141b

Delegeeritud õigusaktid

  volituste rakendamine

1.   Komisjonile antakse määramata ajaks õigus

  antud õiguse suhtes
  võtta vastu käesolevas määruses
  osutatud delegeeritud õigusakte
  kohaldatakse käesolevas artiklis sätestatud tingimusi.

  Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

2.   
  Artiklis 2a, artikli 6 lõikes 3, artikli 8 lõikes 2, artikli 9 lõikes 3, artikli 11a lõigetes 1 ja 2, artikli 12 lõikes 5, artikli 27a lõigetes 1, 2, 3, 4 ja 5, artiklis 31a, artikli 33 lõikes 5, artikli 40 lõikes 1, artikli 45a lõigetes 1, 2, 3, 4 ja 5, artiklis 54a, artikli 62a lõigetes 1, 3 või 4, artiklis 67a, artikli 68 lõikes 7, artiklis 76a, artiklis 77, artikli 81 lõikes 3, artikli 85 lõigetes 4 või 5, artikli 87 lõigetes 4, 5, 6, 7 ja 8, artikli 89 lõikes 3, artikli 90 lõikes 5, artikli 91 lõikes 3, artikli 97 lõigetes 5, 6 ja 7, artikli 98 lõigetes 7 ja 8, artikli 103 lõikes 3, artikli 105 lõikes 6, artikli 110 lõikes 4, artikli 111 lõigetes 7 ja 8, artikli 113 lõikes 6 (uus), artikli 115 lõigetes 3 ja 5 (uus), artikli 116 lõigetes 5, 6 ja 7, artikli 124 lõigetes 9 ja 10 ning artikli 132 lõikes 9 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile viieks aastaks alates ... (12). Komisjon esitab delegeeritud volituse kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist uuendatakse vaikimisi samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui
  Euroopa Parlament ja

  või
  nõukogu võivad lõikes 1 osutatud volituste delegeerimise tagasi võtta

  esitab selle suhtes vastuväite, tehes seda hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist
  .

Institutsioon, kes on algatanud sisemenetluse, et otsustada, kas volituste delegeerimine tuleks tagasi võtta, püüab sellest teavitada teist institutsiooni ja komisjoni mõistliku aja jooksul enne lõpliku otsuse tegemist, viidates delegeeritud volitustele, mille ta võib tagasi võtta, ja võimalikele tagasivõtmise põhjustele.

Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub kohe või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. Otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad
  delegeeritud õigusakti suhtes esitada vastuväiteid kahe kuu jooksul alates õigusakti teatavakstegemisest. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega ühe kuu võrra.

Kui pärast selle tähtaja möödumist ei ole Euroopa Parlament ega nõukogu delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid esitanud, avaldatakse see Euroopa Liidu Teatajas ning õigusakt jõustub aktis nimetatud kuupäeval.

Delegeeritud õigusakt võidakse avaldada Euroopa Liidu Teatajas ja see võib jõustuda enne kõnealuse ajavahemiku lõppu, kui nii Euroopa Parlament kui ka nõukogu on komisjoni teavitanud sellest, et nad ei kavatse esitada vastuväiteid.

Kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid, õigusakt ei jõustu. Vastuväiteid esitanud institutsioon põhjendab delegeeritud õigusakti suhtes esitatud vastuväiteid.

Euroopa Parlament ja nõukogu võivad volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses osutatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4.
     
  Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

5.
     
  Käesoleva määruse kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu ei ole esitanud sellele vastuväiteid kahe kuu jooksul alates sellest, kui õigusakt Euroopa Parlamendile ja nõukogule teatavaks tehti või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne nimetatud ajavahemiku möödumist komisjonile teatanud, et ei kavatse vastuväiteid esitada. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel võib seda ajavahemikku kahe kuu võrra pikendada. [ME 28]

Artikkel 141ba

Kiirmenetlus

1.
     
  Käesoleva artikli kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktid jõustuvad viivitamata ja neid kohaldatakse seni, kuni nende suhtes ei esitata lõike 2 kohaselt vastuväiteid. Kui delegeeritud õigusakt Euroopa Parlamendile ja nõukogule teatavaks tehakse, tuleb ühtlasi põhjendada kiirmenetluse rakendamist.

2.
     
  Euroopa Parlament ja nõukogu võivad delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid esitada kooskõlas artikli 141b lõikes 5 osutatud menetlusega. Sellisel juhul tunnistab komisjon õigusakti kehtetuks kohe, kui Euroopa Parlamendi või nõukogu teatab oma otsusest esitada vastuväiteid. [ME 29]

Artikkel 141c

Rakendusaktid – komitee

  Komiteemenetlus

[Täidetakse pärast seda, kui on vastu võetud praegu Euroopa Parlamendis ja nõukogus arutlusel olev määrus ELi lepingu artikli 291 lõikes 2 osutatud kontrollimeetmete kohta.]

1.

Komisjoni abistab otsetoetuste komitee. Kõnealune komitee on komitee Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määruse (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (13) tähenduses.

| 2 | Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5. |
| --- | --- |

2

Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates ...

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

...,

Euroopa Parlamendi nimel

President

Nõukogu nimel

Eesistuja

---

(1)  ELT C 107, 6.4.2011, lk 30.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 4. juuli 2012. aasta seisukoht.

2

(3)  ELT L 30, 31.1.2009, lk 16.

3

(4)  

  ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.

4

ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.

(5)  ELT L 316, 2.12.2009, lk 1.

5

(6)  ELT L 316, 2.12.2009, lk 27.

6

(7)  ELT L 316, 2.12.2009, lk 65.

7

(8)  EÜT L 215, 30.7.1992, lk 85.

8

(9)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 80.”

9

(10)  EÜT L 124, 8.6.1971, lk 1.”

10

(11)  EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1.”

11

(12)

12

| + | Käesoleva määruse jõustumise kuupäev. |
| --- | --- |

+

Käesoleva määruse jõustumise kuupäev.

(13)  

  ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.
  ”

13

ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.

---

| 29.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 349/215 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 349/215

---

Kolmapäev, 4. juuli 2012Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist antavad maaelu arengu toetused ***I

P7_TA(2012)0279

Euroopa Parlamendi 4. juuli 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1698/2005 Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta (COM(2010)0537 – C7-0295/2010 – 2010/0266(COD))

2013/C 349 E/24

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut parlamendile ja nõukogule (COM(2010)0537); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut parlamendile ja nõukogule (COM(2010)0537);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artiklit 42 ja artikli 43 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0295/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artiklit 42 ja artikli 43 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0295/2010);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3;

| — | võttes arvesse Leedu parlamendi, Luksemburgi Saadikutekoja ja Poola Seimi ning Senati poolt subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete kohaldamist käsitleva protokolli (nr 2) raames esitatud põhjendatud arvamusi, mille kohaselt õigusakti ettepanek ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Leedu parlamendi, Luksemburgi Saadikutekoja ja Poola Seimi ning Senati poolt subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete kohaldamist käsitleva protokolli (nr 2) raames esitatud põhjendatud arvamusi, mille kohaselt õigusakti ettepanek ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele;

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 16. veebruari 2011. aasta arvamust (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 16. veebruari 2011. aasta arvamust (1);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55;

| — | võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit ja regionaalarengukomisjoni arvamust (A7-0161/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit ja regionaalarengukomisjoni arvamust (A7-0161/2011),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 107, 6.4.2011, lk 30.

---

Kolmapäev, 4. juuli 2012P7_TC1-COD(2010)0266

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 4. juulil 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2012, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1698/2005 Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 42 esimest lõiku ja artikli 43 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu määrusega (EÜ) nr 1698/2005 (3) antakse komisjonile volitused selleks, et rakendada kõnealuse määruse teatavaid sätteid. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määrusega (EÜ) nr 1698/2005 (3) antakse komisjonile volitused selleks, et rakendada kõnealuse määruse teatavaid sätteid.

| (2) | Lissaboni lepingu jõustumise tõttu tuleb määrusega (EÜ) nr 1698/2005 komisjonile antud volitused vastavusse viia Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „alusleping”) artiklitega 290 ja 291. |
| --- | --- |

(2)

Lissaboni lepingu jõustumise tõttu tuleb määrusega (EÜ) nr 1698/2005 komisjonile antud volitused vastavusse viia Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „alusleping”) artiklitega 290 ja 291.

| (3) | Määrusega (EÜ) nr 1698/2005 kehtestatud süsteemi nõuetekohaseks toimimiseks

  Komisjonile tuleks anda
  komisjonile
  volitus võtta vastu delegeeritud õigusakte vastavalt aluslepingu

  Euroopa Liidu toimimise lepingu
  artiklile 290, et täiendada või muuta teatavaid
  selle
  määruse (EÜ) nr 1698/2005 mitteolemuslikke elemente. Tuleks määratleda delegeerimise tingimused

  On eriti tähtis, et komisjon konsulteeriks ettevalmistusetapis piisavalt, kaasa arvatud ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse
  ning elemendid, mille suhtes neid volitusi võib kasutada

  asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule
  . [ME 1] |
| --- | --- |

(3)

Määrusega (EÜ) nr 1698/2005 kehtestatud süsteemi nõuetekohaseks toimimiseks

  Komisjonile tuleks anda
  komisjonile
  volitus võtta vastu delegeeritud õigusakte vastavalt aluslepingu

  Euroopa Liidu toimimise lepingu
  artiklile 290, et täiendada või muuta teatavaid
  selle
  määruse (EÜ) nr 1698/2005 mitteolemuslikke elemente. Tuleks määratleda delegeerimise tingimused

  On eriti tähtis, et komisjon konsulteeriks ettevalmistusetapis piisavalt, kaasa arvatud ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse
  ning elemendid, mille suhtes neid volitusi võib kasutada

  asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule
  . [ME 1]

| (4) | Selleks et tagada määruse (EÜ) nr 1698/2005 ühetaoline kohaldamine kõikides liikmesriikides

  ühetaolised kohaldamistingimused
  , tuleks komisjonile anda volitused võtta vastu rakendusakte kooskõlas aluslepingu artikliga 291. Juhul

  rakendamisvolitused.
  Kui ei ole selgelt sätestatud teisiti, peaks komisjon kõnealused rakendusaktid vastu võtma kooskõlas

  tuleks neid volitusi rakendada vastavalt
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr XX/XXXX [...]

  16. veebruari 2011. aasta määrusele (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (4). [ME 2] |
| --- | --- |

(4)

Selleks et tagada määruse (EÜ) nr 1698/2005 ühetaoline kohaldamine kõikides liikmesriikides

  ühetaolised kohaldamistingimused
  , tuleks komisjonile anda volitused võtta vastu rakendusakte kooskõlas aluslepingu artikliga 291. Juhul

  rakendamisvolitused.
  Kui ei ole selgelt sätestatud teisiti, peaks komisjon kõnealused rakendusaktid vastu võtma kooskõlas

  tuleks neid volitusi rakendada vastavalt
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr XX/XXXX [...]

  16. veebruari 2011. aasta määrusele (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (4). [ME 2]

| (5) | Teatavad maaelu arengu sätted, mis komisjon on praeguseks talle määrusega (EÜ) nr 1698/2005 antud volituste alusel vastu võtnud, on niivõrd olulised, et need tuleks kõnealusesse määrusesse sisse arvata. |
| --- | --- |

(5)

Teatavad maaelu arengu sätted, mis komisjon on praeguseks talle määrusega (EÜ) nr 1698/2005 antud volituste alusel vastu võtnud, on niivõrd olulised, et need tuleks kõnealusesse määrusesse sisse arvata.

| (6) | Selleks et liikmesriigid esitaksid riiklike strateegiakavade uuendused ühetaoliselt, peaks komisjon rakendusaktidega sätestama ühtsed eeskirjad. |
| --- | --- |

(6)

Selleks et liikmesriigid esitaksid riiklike strateegiakavade uuendused ühetaoliselt, peaks komisjon rakendusaktidega sätestama ühtsed eeskirjad.

| (7) | Liikmesriigid ja komisjon peavad riikliku ja ühenduse strateegia seire kohta aru andma. Selleks et vähendada halduskoormust ja vältida topelttööd, tuleks iga liikmesriigi strateegiaseire kokkuvõtlike aruannete arvu vähendada kahele ning nende sisu lihtsustada. |
| --- | --- |

(7)

Liikmesriigid ja komisjon peavad riikliku ja ühenduse strateegia seire kohta aru andma. Selleks et vähendada halduskoormust ja vältida topelttööd, tuleks iga liikmesriigi strateegiaseire kokkuvõtlike aruannete arvu vähendada kahele ning nende sisu lihtsustada.

| (8) | Selleks et tagada määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 18 lõike 2 kohaselt liikmesriikide esitatud maaelu arengu programmide ühetaoline ja võrreldav hindamine, peaks komisjon võtma rakendusaktidega vastu maaelu arengu programmide esitamise ühtsed eeskirjad. |
| --- | --- |

(8)

Selleks et tagada määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 18 lõike 2 kohaselt liikmesriikide esitatud maaelu arengu programmide ühetaoline ja võrreldav hindamine, peaks komisjon võtma rakendusaktidega vastu maaelu arengu programmide esitamise ühtsed eeskirjad.

| (9) | Õiguskindluse säilitamiseks tuleks komisjonil maaelu arengu programmid heaks kiita rakendusaktidega. |
| --- | --- |

(9)

Õiguskindluse säilitamiseks tuleks komisjonil maaelu arengu programmid heaks kiita rakendusaktidega.

| (10) | Selleks et tagada maaelu arengu programmide vastuvõtmise läbipaistvus ja tõhusus, tuleks komisjonil rakendusaktidega sätestada asjakohased menetlused. |
| --- | --- |

(10)

Selleks et tagada maaelu arengu programmide vastuvõtmise läbipaistvus ja tõhusus, tuleks komisjonil rakendusaktidega sätestada asjakohased menetlused.

| (11) | Samuti tuleks komisjonil rakendusaktidega vastu võtta otsused maaelu arengu programmide läbivaatamise taotluste kohta pärast seda, kui liikmesriik on sellise taotluse esitanud. |
| --- | --- |

(11)

Samuti tuleks komisjonil rakendusaktidega vastu võtta otsused maaelu arengu programmide läbivaatamise taotluste kohta pärast seda, kui liikmesriik on sellise taotluse esitanud.

| (12) | Selleks et tagada maaelu arengu programmide läbivaatamise läbipaistvus ja tõhusus, tuleks komisjonil rakendusaktidega sätestada asjakohased menetlused. |
| --- | --- |

(12)

Selleks et tagada maaelu arengu programmide läbivaatamise läbipaistvus ja tõhusus, tuleks komisjonil rakendusaktidega sätestada asjakohased menetlused.

| (13) | Nõuandeteenuste kasutamine peaks aitama põllumajandustootjatel hinnata oma põllumajandusettevõtte tulemuslikkust ning kindlaks määrata vajalikud muudatused seoses kohustuslike majandamisnõuetega ning heade põllumajandus- ja keskkonnatingimustega, mis on sätestatud nõukogu 19. jaanuari 2009. aasta määruses (EÜ) nr 73/2009 (millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames põllumajandustootjate suhtes kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks) (5) ning seoses tööohutust käsitlevate ühenduse nõuetega. Arvestades, et nõuandeteenuste kasutamise toetus on juba mitu aastat olemas olnud, tuleks lihtsustada täpsemalt vajadusi järgivat nõuandeteenuste kasutamist, et abisaaja individuaalseid vajadusi paremini arvesse võtta. |
| --- | --- |

(13)

Nõuandeteenuste kasutamine peaks aitama põllumajandustootjatel hinnata oma põllumajandusettevõtte tulemuslikkust ning kindlaks määrata vajalikud muudatused seoses kohustuslike majandamisnõuetega ning heade põllumajandus- ja keskkonnatingimustega, mis on sätestatud nõukogu 19. jaanuari 2009. aasta määruses (EÜ) nr 73/2009 (millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames põllumajandustootjate suhtes kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks) (5) ning seoses tööohutust käsitlevate ühenduse nõuetega. Arvestades, et nõuandeteenuste kasutamise toetus on juba mitu aastat olemas olnud, tuleks lihtsustada täpsemalt vajadusi järgivat nõuandeteenuste kasutamist, et abisaaja individuaalseid vajadusi paremini arvesse võtta.

| (14) | Komisjoni teatise „Toiduainete tarneahela parem toimimine Euroopas” (6) ja piimandusküsimustega tegeleva kõrgetasemelise eksperdirühma soovitatud järelmeetmena tuleks praegusi rahastamisvõimalusi, millega toetatakse tootjarühmade loomist ja haldustegevust, laiendada kõikidele liikmesriikidele. Kuid selleks, et vältida samaaegset toetusesaamist mitmest allikast, tuleks välja jätta toetus tootjarühmade loomisele puu- ja köögiviljasektoris. |
| --- | --- |

(14)

Komisjoni teatise „Toiduainete tarneahela parem toimimine Euroopas” (6) ja piimandusküsimustega tegeleva kõrgetasemelise eksperdirühma soovitatud järelmeetmena tuleks praegusi rahastamisvõimalusi, millega toetatakse tootjarühmade loomist ja haldustegevust, laiendada kõikidele liikmesriikidele. Kuid selleks, et vältida samaaegset toetusesaamist mitmest allikast, tuleks välja jätta toetus tootjarühmade loomisele puu- ja köögiviljasektoris.

| (15) | Teatavate meetmetega seotud mitmeaastased kohustused võetakse üldreeglina tavaliselt viieks kuni seitsmeks aastaks. Põhjendatud vajaduse korral peaks komisjon heaks kiitma maaelu arengu programme, mis teatavate kohustusetüüpide puhul sisaldavad pikemaid ajavahemikke, et oleks võimalik arvesse võtta teatavate alade erilisi tingimusi. |
| --- | --- |

(15)

Teatavate meetmetega seotud mitmeaastased kohustused võetakse üldreeglina tavaliselt viieks kuni seitsmeks aastaks. Põhjendatud vajaduse korral peaks komisjon heaks kiitma maaelu arengu programme, mis teatavate kohustusetüüpide puhul sisaldavad pikemaid ajavahemikke, et oleks võimalik arvesse võtta teatavate alade erilisi tingimusi.

| (16) | Liikmesriikidel tuleb kinnitada mägipiirkondade ja erilistest ebasoodsatest tingimustest mõjutatud alade piiritlemist ning piiritleda alad, mis on mõjutatud olulistest ebasoodsatest tingimustest. Komisjon peaks rakendusaktide vahendusel määratlema konkreetsed sätted, mille kohaselt neid alasid tuleb kinnitada või piiritleda, et kõik liikmesriigid teeksid seda ühtsete tingimuste kohaselt. |
| --- | --- |

(16)

Liikmesriikidel tuleb kinnitada mägipiirkondade ja erilistest ebasoodsatest tingimustest mõjutatud alade piiritlemist ning piiritleda alad, mis on mõjutatud olulistest ebasoodsatest tingimustest. Komisjon peaks rakendusaktide vahendusel määratlema konkreetsed sätted, mille kohaselt neid alasid tuleb kinnitada või piiritleda, et kõik liikmesriigid teeksid seda ühtsete tingimuste kohaselt.

| (17) | Nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiivi nr 92/43/EMÜ (looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta) (7) artikli 10 kohaselt tuleb liikmesriikidel seoses Natura 2000 võrgustiku ökoloogilise sidususe parandamisega püüda soodustada selliste maastikuvormide kaitsekorraldust, mis nende pikisuunalise ja katkematu struktuuri tõttu või puhkepaikadena on looduslike liikide rändele, levikule ja geenivahetusele väga olulised. Sellised alad peaksid saama Natura 2000 toetusi. Kuid selleks, et tagada toetuste jätkuv esmane kasutamine määratud Natura 2000 alade jaoks, on asjakohane piirata nende osakaalu võrreldes määratud Natura 2000 aladega. |
| --- | --- |

(17)

Nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiivi nr 92/43/EMÜ (looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta) (7) artikli 10 kohaselt tuleb liikmesriikidel seoses Natura 2000 võrgustiku ökoloogilise sidususe parandamisega püüda soodustada selliste maastikuvormide kaitsekorraldust, mis nende pikisuunalise ja katkematu struktuuri tõttu või puhkepaikadena on looduslike liikide rändele, levikule ja geenivahetusele väga olulised. Sellised alad peaksid saama Natura 2000 toetusi. Kuid selleks, et tagada toetuste jätkuv esmane kasutamine määratud Natura 2000 alade jaoks, on asjakohane piirata nende osakaalu võrreldes määratud Natura 2000 aladega.

| (18) | Juhul kui liikmesriik otsustab kasutada võimalust pidada nõuetele mittevastavust väheoluliseks või jätta kohaldamata vähendamine või väljaarvamine, kui asjaomane summa on alla 100 euro, tuleb pädeval kontrolliasutusel järgneval aastal kontrollida, et põllumajandustootja parandab tuvastatud mittevastavuse. Kuid halduskoormuse vähendamiseks tuleks kaaluda järelkontrollide süsteemi lihtsustamist. |
| --- | --- |

(18)

Juhul kui liikmesriik otsustab kasutada võimalust pidada nõuetele mittevastavust väheoluliseks või jätta kohaldamata vähendamine või väljaarvamine, kui asjaomane summa on alla 100 euro, tuleb pädeval kontrolliasutusel järgneval aastal kontrollida, et põllumajandustootja parandab tuvastatud mittevastavuse. Kuid halduskoormuse vähendamiseks tuleks kaaluda järelkontrollide süsteemi lihtsustamist.

| (19) | Igal liikmesriigil tuleb luua riiklik maaeluvõrgustik. Selleks et riiklikud maaeluvõrgustikud oleks loodud ühtselt ja samamoodi, tuleks komisjonil rakendusaktidega määrata selliste võrgustike loomise ja tegevuse üksikasjad. |
| --- | --- |

(19)

Igal liikmesriigil tuleb luua riiklik maaeluvõrgustik. Selleks et riiklikud maaeluvõrgustikud oleks loodud ühtselt ja samamoodi, tuleks komisjonil rakendusaktidega määrata selliste võrgustike loomise ja tegevuse üksikasjad.

| (20) | Selleks et tagada liikmesriikidele ette nähtud kulukohustuste assigneeringute objektiivset ja läbipaistvat jaotamist, tuleks komisjonil rakendusaktidega teha nende iga-aastane jaotus liikmesriikide kaupa. Võttes arvesse kõnealuste õigusaktide spetsiifilist iseloomu, tuleks komisjonile anda volitused võtta neid vastu ilma määruses (EL) nr 182/2011 ette nähtud komitee abita. |
| --- | --- |

(20)

Selleks et tagada liikmesriikidele ette nähtud kulukohustuste assigneeringute objektiivset ja läbipaistvat jaotamist, tuleks komisjonil rakendusaktidega teha nende iga-aastane jaotus liikmesriikide kaupa. Võttes arvesse kõnealuste õigusaktide spetsiifilist iseloomu, tuleks komisjonile anda volitused võtta neid vastu ilma määruses (EL) nr 182/2011 ette nähtud komitee abita.

| (21) | Selleks et abimeede vastaks siseturu nõuetele, peab see hõlmama mõnda stimuleerivat elementi või nõudma abisaajalt mingisugust vastutasu. Tagasiulatuvalt antavat abi ei saa pidada vajalikku stimuleerivat elementi sisaldavaks abiks. Seetõttu tuleb aluslepingu artikli 42 reguleerimisalasse kuuluvate meetmete puhul sätestada, et toetust ei anta tegevusele, mis on läbi viidud juba enne toetusavalduse esitamist. |
| --- | --- |

(21)

Selleks et abimeede vastaks siseturu nõuetele, peab see hõlmama mõnda stimuleerivat elementi või nõudma abisaajalt mingisugust vastutasu. Tagasiulatuvalt antavat abi ei saa pidada vajalikku stimuleerivat elementi sisaldavaks abiks. Seetõttu tuleb aluslepingu artikli 42 reguleerimisalasse kuuluvate meetmete puhul sätestada, et toetust ei anta tegevusele, mis on läbi viidud juba enne toetusavalduse esitamist.

| (22) | Liikmesriikidelt tuleks nõuda kontrollide läbiviimist eeskirjade kohaselt, mille on määranud komisjon delegeeritud õigusaktidega, eelkõige arvestades kontrollide tüüpi ja intensiivsust ning kohandades neid vastavalt maaelu arengu eri meetmete iseloomule. Selleks et tagada kontrollide ühtne läbiviimine, tuleks komisjonile anda edaspidiseks volitused määrata rakendusaktidega ühetaolised tingimused, kuidas liikmesriikide ametiasutused peavad kontrolle läbi viima. |
| --- | --- |

(22)

Liikmesriikidelt tuleks nõuda kontrollide läbiviimist eeskirjade kohaselt, mille on määranud komisjon delegeeritud õigusaktidega, eelkõige arvestades kontrollide tüüpi ja intensiivsust ning kohandades neid vastavalt maaelu arengu eri meetmete iseloomule. Selleks et tagada kontrollide ühtne läbiviimine, tuleks komisjonile anda edaspidiseks volitused määrata rakendusaktidega ühetaolised tingimused, kuidas liikmesriikide ametiasutused peavad kontrolle läbi viima.

| (23) | Komisjoni ja liikmesriikide koostöös tuleks luua ühine seire- ja hindamisraamistik. Läbipaistvuse huvides tuleks komisjonil see vastu võtta rakendusaktiga. |
| --- | --- |

(23)

Komisjoni ja liikmesriikide koostöös tuleks luua ühine seire- ja hindamisraamistik. Läbipaistvuse huvides tuleks komisjonil see vastu võtta rakendusaktiga.

| (24) | Liikmesriigid peavad saatma komisjonile igal aastal eduaruande oma maaelu arengu programmide rakendamise kohta. Komisjonil tuleks rakendusaktidega määrata riiklike maaeluvõrgustike eri programmide kohta esitatavate iga-aastaste eduaruannete üksikasjad, et tagada nende ühtne ja võrreldav sisu. |
| --- | --- |

(24)

Liikmesriigid peavad saatma komisjonile igal aastal eduaruande oma maaelu arengu programmide rakendamise kohta. Komisjonil tuleks rakendusaktidega määrata riiklike maaeluvõrgustike eri programmide kohta esitatavate iga-aastaste eduaruannete üksikasjad, et tagada nende ühtne ja võrreldav sisu.

| (25) | Tuleks luua infosüsteem, millega komisjon ja liikmesriigid saaksid turvaliselt vahetada ühist huvi pakkuvaid andmeid. Komisjon peaks rakendusaktidega vastu võtma sellise süsteemi toimimise ühtsed tingimused. |
| --- | --- |

(25)

Tuleks luua infosüsteem, millega komisjon ja liikmesriigid saaksid turvaliselt vahetada ühist huvi pakkuvaid andmeid. Komisjon peaks rakendusaktidega vastu võtma sellise süsteemi toimimise ühtsed tingimused.

| (26) | Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 1698/2005 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(26)

Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 1698/2005 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 1698/2005 muudetakse järgmiselt:

| 1) | Artiklit 5 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Komisjon ja liikmesriigid tagavad, et EAFRD ja liikmesriikide poolt antav abi on kooskõlas liidu tegevuse, poliitika ja prioriteetidega. EAFRD abi on kooskõlas Majandusliku ja Sotsiaalse Ühtekuuluvuse Fondi ja eelkõige liidu kalanduse toetusvahendiga. Selleks et EAFRD abi oleks kooskõlas ka liidu muude toetusvahenditega, võib komisjon delegeeritud õigusaktidega vastu võtta liidu eri meetmeid, millega see kooskõla tagatakse.”; |
| --- | --- | --- |

1)

Artiklit 5 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Komisjon ja liikmesriigid tagavad, et EAFRD ja liikmesriikide poolt antav abi on kooskõlas liidu tegevuse, poliitika ja prioriteetidega. EAFRD abi on kooskõlas Majandusliku ja Sotsiaalse Ühtekuuluvuse Fondi ja eelkõige liidu kalanduse toetusvahendiga. Selleks et EAFRD abi oleks kooskõlas ka liidu muude toetusvahenditega, võib komisjon delegeeritud õigusaktidega vastu võtta liidu eri meetmeid, millega see kooskõla tagatakse.”;

| b) | lõige 6 asendatakse järgmisega:
  „6.   Käesoleva määruse kohaselt ei anta toetust sellistele toetuskavadele, mis on abikõlblikud ühise turukorralduse alusel. Komisjon võib programmidesse kuuluvate piirkondade eriolude arvessevõtmiseks kehtestada delegeeritud õigusaktidega sellest reeglist erandeid.”. |
| --- | --- |

b)

lõige 6 asendatakse järgmisega:

„6.   Käesoleva määruse kohaselt ei anta toetust sellistele toetuskavadele, mis on abikõlblikud ühise turukorralduse alusel. Komisjon võib programmidesse kuuluvate piirkondade eriolude arvessevõtmiseks kehtestada delegeeritud õigusaktidega sellest reeglist erandeid.”.

| 2) | artiklile 12 lisatakse järgmine lõige:
  „3.   Riiklikke strateegiakavasid võib programmiperioodi vältel uuendada. Komisjon võib rakendusaktidega sellise uuendamise kohta eeskirjad kehtestada.”. |
| --- | --- |

2)

artiklile 12 lisatakse järgmine lõige:

„3.   Riiklikke strateegiakavasid võib programmiperioodi vältel uuendada. Komisjon võib rakendusaktidega sellise uuendamise kohta eeskirjad kehtestada.”.

| 3) | Artikli 13 lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega:
  „1.   Iga liikmesriik esitab komisjonile kaks kokkuvõtlikku aruannet oma riikliku strateegiakava ja selle eesmärkide rakendamisel tehtud edusammude kohta ja oma panuse kohta ühenduse strateegiasuuniste eesmärkide saavutamisse. Esimene aruanne esitatakse 2010. aastal ja teine 2015. aastal hiljemalt 1. oktoobriks.
  2.   Eelkõige käsitletakse aruandes järgmist:






  a) | maaelu arengu programmide saavutused ja tulemused seoses riiklikus strateegiakavas sätestatud näitajatega; |
| --- | --- | --- |

3)

Artikli 13 lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega:

„1.   Iga liikmesriik esitab komisjonile kaks kokkuvõtlikku aruannet oma riikliku strateegiakava ja selle eesmärkide rakendamisel tehtud edusammude kohta ja oma panuse kohta ühenduse strateegiasuuniste eesmärkide saavutamisse. Esimene aruanne esitatakse 2010. aastal ja teine 2015. aastal hiljemalt 1. oktoobriks.

2.   Eelkõige käsitletakse aruandes järgmist:

a)

maaelu arengu programmide saavutused ja tulemused seoses riiklikus strateegiakavas sätestatud näitajatega;

| b) | iga programmi püsihindamiste tulemused.”. |
| --- | --- |

b)

iga programmi püsihindamiste tulemused.”.

| 4) | Artikli 14 lõike 1 esimene lõik asendatakse järgmisega:
  „Komisjon esitab kaks aruannet, milles tehakse kokkuvõte peamistest arengutest, suundumustest ja probleemidest seoses riiklike strateegiakavade ja ühenduse strateegiasuuniste rakendamisega. Esimene aruanne esitatakse 2011. aastal ja teine 2016. aastal.”. |
| --- | --- |

4)

Artikli 14 lõike 1 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„Komisjon esitab kaks aruannet, milles tehakse kokkuvõte peamistest arengutest, suundumustest ja probleemidest seoses riiklike strateegiakavade ja ühenduse strateegiasuuniste rakendamisega. Esimene aruanne esitatakse 2011. aastal ja teine 2016. aastal.”.

| 5) | Artiklit 18 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõikele 3 lisatakse järgmine lõik:
  „Hindamiseks võtab komisjon rakendusaktidega vastu maaelu arengu programmide esitamise ühtsed tingimused.” |
| --- | --- | --- |

5)

Artiklit 18 muudetakse järgmiselt:

a)

lõikele 3 lisatakse järgmine lõik:

„Hindamiseks võtab komisjon rakendusaktidega vastu maaelu arengu programmide esitamise ühtsed tingimused.”

| b) | lõige 4 asendatakse järgmisega:
  „4.   Komisjon kiidab iga maaelu arengu programmi heaks rakendusaktiga.
  Komisjon võib rakendusaktiga kehtestada ka sellise heakskiitmise menetluse.”. |
| --- | --- |

b)

lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Komisjon kiidab iga maaelu arengu programmi heaks rakendusaktiga.

Komisjon võib rakendusaktiga kehtestada ka sellise heakskiitmise menetluse.”.

| 6) | Artikli 19 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Komisjon võtab rakendusaktidega vastu otsused maaelu arengu programmide läbivaatamise taotluste kohta pärast seda, kui liikmesriigid on sellised taotlused esitanud.
  Komisjon võib tõhusate ja proportsionaalsete menetluste kohaldamiseks kehtestada delegeeritud õigusaktidega eeskirjad muudatuste kohta, mis ei vaja komisjoni heakskiitu või mille võib komisjon heaks kiita ilma artiklis 91c osutatud komitee abita.
  Muudatuste esitamise, hindamise ja heakskiitmise menetlussätted võtab vastu komisjon rakendusaktidega.”. |
| --- | --- |

6)

Artikli 19 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Komisjon võtab rakendusaktidega vastu otsused maaelu arengu programmide läbivaatamise taotluste kohta pärast seda, kui liikmesriigid on sellised taotlused esitanud.

Komisjon võib tõhusate ja proportsionaalsete menetluste kohaldamiseks kehtestada delegeeritud õigusaktidega eeskirjad muudatuste kohta, mis ei vaja komisjoni heakskiitu või mille võib komisjon heaks kiita ilma artiklis 91c osutatud komitee abita.

Muudatuste esitamise, hindamise ja heakskiitmise menetlussätted võtab vastu komisjon rakendusaktidega.”.

| 7) | Artikli 20 punkti d alapunkt ii asendatakse järgmisega:






  „ii) | tootjarühmade loomise toetamist;”. |
| --- | --- | --- |

7)

Artikli 20 punkti d alapunkt ii asendatakse järgmisega:

„ii)

tootjarühmade loomise toetamist;”.

| 8) | 1. alajao ette lisatakse järgmine artikkel:

  „Artikkel 20a


  Eritingimused

  Komisjon võib vahendite tõhusaks ja sihipäraseks kasutamiseks ning abisaajate võrdseks kohtlemiseks võtta delegeeritud õigusaktidega vastu eritingimused artiklis 20 osutatud meetmete kohta.”. |
| --- | --- |

8)

1. alajao ette lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 20a

Eritingimused

Komisjon võib vahendite tõhusaks ja sihipäraseks kasutamiseks ning abisaajate võrdseks kohtlemiseks võtta delegeeritud õigusaktidega vastu eritingimused artiklis 20 osutatud meetmete kohta.”.

| 9) | Artikli 24 lõike 1 teine lõik asendatakse järgmisega:
  „Põllumajandustootjate nõuandeteenus
  (sh tehniline nõustamine)
  hõlmab vähemalt

  igal juhul rohkem kui
  ühte või enamat määruse (EÜ) nr 73/2009 artiklites 5 ja 6 ning II ja III lisas sätestatud kohustuslikku majandamisnõuet ja head põllumajandus- ja keskkonnatingimust ning vajaduse korral ühte või enamat liidu õigusaktidel põhinevat tööohutusnõuet.”.
  [ME 3] |
| --- | --- |

9)

Artikli 24 lõike 1 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Põllumajandustootjate nõuandeteenus
  (sh tehniline nõustamine)
  hõlmab vähemalt

  igal juhul rohkem kui
  ühte või enamat määruse (EÜ) nr 73/2009 artiklites 5 ja 6 ning II ja III lisas sätestatud kohustuslikku majandamisnõuet ja head põllumajandus- ja keskkonnatingimust ning vajaduse korral ühte või enamat liidu õigusaktidel põhinevat tööohutusnõuet.”.

| 10) | Artikli 32 lõikes 1 asendatakse punkt b järgmisega:






  „b) | on ette nähtud liidu toidukvaliteedikavadele või liikmesriikide poolt tunnustatud kavadele, mis vastavad täpsetele kriteeriumidele, mis komisjon on määratlenud delegeeritud õigusaktidega selleks, et kõnealune meede oleks vastavuses ELi poliitika ja prioriteetidega. Abikõlblikud ei ole programmid, mille ainus eesmärk on tõhustada kontrolli liidu või liikmesriikide õigusaktidega ettenähtud kohustuslike nõuete järgimise üle;”. |
| --- | --- | --- |

10)

Artikli 32 lõikes 1 asendatakse punkt b järgmisega:

„b)

on ette nähtud liidu toidukvaliteedikavadele või liikmesriikide poolt tunnustatud kavadele, mis vastavad täpsetele kriteeriumidele, mis komisjon on määratlenud delegeeritud õigusaktidega selleks, et kõnealune meede oleks vastavuses ELi poliitika ja prioriteetidega. Abikõlblikud ei ole programmid, mille ainus eesmärk on tõhustada kontrolli liidu või liikmesriikide õigusaktidega ettenähtud kohustuslike nõuete järgimise üle;”.

| 11) | Artiklile 33 lisatakse järgmine lõige:
  „Toetust antakse tootjarühmadele, kuhu kuuluvad artiklis 32 osutatud toidukvaliteedikavades aktiivselt osalevad ettevõtjad. Tootjarühmadena ei käsitata kutseorganisatsioone ja/või mitut kutseala ühendavaid organisatsioone, mis esindavad üht või mitut sektorit.”. |
| --- | --- |

11)

Artiklile 33 lisatakse järgmine lõige:

„Toetust antakse tootjarühmadele, kuhu kuuluvad artiklis 32 osutatud toidukvaliteedikavades aktiivselt osalevad ettevõtjad. Tootjarühmadena ei käsitata kutseorganisatsioone ja/või mitut kutseala ühendavaid organisatsioone, mis esindavad üht või mitut sektorit.”.

| 12) | Artikli 35 lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Toetust antakse tootjarühmadele, mida liikmesriigi pädev asutus on ametlikult tunnustanud 31. detsembriks 2013. Kuid toetust ei anta tootjarühmade loomiseks puu- ja köögiviljasektoris.”. |
| --- | --- |

12)

Artikli 35 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Toetust antakse tootjarühmadele, mida liikmesriigi pädev asutus on ametlikult tunnustanud 31. detsembriks 2013. Kuid toetust ei anta tootjarühmade loomiseks puu- ja köögiviljasektoris.”.

| 13) | 1. alajao ette lisatakse järgmine artikkel:

  „Artikkel 36a


  Eritingimused

  Komisjon võtab vahendite tõhusaks ja sihipäraseks kasutamiseks ning abisaajate võrdseks kohtlemiseks delegeeritud õigusaktidega vastu eritingimused artiklis 36 osutatud meetmete kohta.”. |
| --- | --- |

13)

1. alajao ette lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 36a

Eritingimused

Komisjon võtab vahendite tõhusaks ja sihipäraseks kasutamiseks ning abisaajate võrdseks kohtlemiseks delegeeritud õigusaktidega vastu eritingimused artiklis 36 osutatud meetmete kohta.”.

| 14) | Artikli 38 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Toetus on piiratud maksimumsummaga, mis on sätestatud käesoleva määruse I lisas. Komisjon võtab delegeeritud õigusaktidega vastu eeskirjad direktiiviga 2000/60/EÜ kehtestatud erinõuetega seotud ebasoodsate tingimuste kohta, et vältida artikli 20 lõike c punktis i osutatud toetuse ja artikli 36 lõike a punktis iii osutatud toetuse kattumist ning kehtestada tingimused kõnealuse direktiiviga seotud toetuste aastaste summade kohta.”. |
| --- | --- |

14)

Artikli 38 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Toetus on piiratud maksimumsummaga, mis on sätestatud käesoleva määruse I lisas. Komisjon võtab delegeeritud õigusaktidega vastu eeskirjad direktiiviga 2000/60/EÜ kehtestatud erinõuetega seotud ebasoodsate tingimuste kohta, et vältida artikli 20 lõike c punktis i osutatud toetuse ja artikli 36 lõike a punktis iii osutatud toetuse kattumist ning kehtestada tingimused kõnealuse direktiiviga seotud toetuste aastaste summade kohta.”.

| 15) | Artikli 39 lõike 3 teine lõik asendatakse järgmisega:
  „Need kohustused võetakse tavaliselt viieks kuni seitsmeks aastaks. Põhjendatud vajaduse korral võib komisjon rakendusaktidega heaks kiita maaelu arengu programme, mis teatavate kohustusetüüpide puhul sisaldavad pikemaid ajavahemikke.”. |
| --- | --- |

15)

Artikli 39 lõike 3 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Need kohustused võetakse tavaliselt viieks kuni seitsmeks aastaks. Põhjendatud vajaduse korral võib komisjon rakendusaktidega heaks kiita maaelu arengu programme, mis teatavate kohustusetüüpide puhul sisaldavad pikemaid ajavahemikke.”.

| 16) | Artikli 40 lõike 2 teine lõik asendatakse järgmisega:
  „Need kohustused võetakse tavaliselt viieks kuni seitsmeks aastaks. Põhjendatud vajaduse korral võib komisjon rakendusaktidega heaks kiita maaelu arengu programme, mis teatavate kohustusetüüpide puhul sisaldavad pikemaid ajavahemikke.”. |
| --- | --- |

16)

Artikli 40 lõike 2 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Need kohustused võetakse tavaliselt viieks kuni seitsmeks aastaks. Põhjendatud vajaduse korral võib komisjon rakendusaktidega heaks kiita maaelu arengu programme, mis teatavate kohustusetüüpide puhul sisaldavad pikemaid ajavahemikke.”.

| 17) | Artiklile 41 lisatakse järgmine lõik:
  „Selle toetuse saamiseks ei tohi asjaomaste investeeringutega kaasneda põlumajandus- või metsandusettevõtte väärtuse või kasumlikkuse märkimisväärne tõus.”. |
| --- | --- |

17)

Artiklile 41 lisatakse järgmine lõik:

„Selle toetuse saamiseks ei tohi asjaomaste investeeringutega kaasneda põlumajandus- või metsandusettevõtte väärtuse või kasumlikkuse märkimisväärne tõus.”.

| 18) | Artikli 43 lõikele 1 lisatakse järgmine lõik:
  „Lõike 1 punkti c kohaldamisel on põllumajandustootja isik

  Käesolevas artiklis viidatud abi antakse ainult põllumajandustootjatele või põllumajandustootjate ühendustele
  , kes kulutab

  kulutavad
  olulise osa tööajast põllumajandustegevusele ning saab

  saavad
  sellest märkimisväärse osa sissetulekust vastavalt liikmesriigi määratletud kriteeriumidele.”.
  [ME 4] |
| --- | --- |

18)

Artikli 43 lõikele 1 lisatakse järgmine lõik:

„Lõike 1 punkti c kohaldamisel on põllumajandustootja isik

  Käesolevas artiklis viidatud abi antakse ainult põllumajandustootjatele või põllumajandustootjate ühendustele
  , kes kulutab

  kulutavad
  olulise osa tööajast põllumajandustegevusele ning saab

  saavad
  sellest märkimisväärse osa sissetulekust vastavalt liikmesriigi määratletud kriteeriumidele.”.

| 19) | Artikli 47 lõike 1 teine lõik asendatakse järgmisega:
  „Need kohustused võetakse tavaliselt viieks kuni seitsmeks aastaks. Põhjendatud vajaduse korral võib komisjon rakendusaktidega heaks kiita maaelu arengu programme, mis teatavate kohustusetüüpide puhul sisaldavad pikemaid ajavahemikke.”. |
| --- | --- |

19)

Artikli 47 lõike 1 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Need kohustused võetakse tavaliselt viieks kuni seitsmeks aastaks. Põhjendatud vajaduse korral võib komisjon rakendusaktidega heaks kiita maaelu arengu programme, mis teatavate kohustusetüüpide puhul sisaldavad pikemaid ajavahemikke.”.

| 20) | Artiklile 49 lisatakse järgmine lõige:
  „Selle toetuse saamiseks ei tohi asjaomaste investeeringutega kaasneda põlumajandus- või metsandusettevõtte väärtuse või kasumlikkuse märkimisväärne tõus.”. |
| --- | --- |

20)

Artiklile 49 lisatakse järgmine lõige:

„Selle toetuse saamiseks ei tohi asjaomaste investeeringutega kaasneda põlumajandus- või metsandusettevõtte väärtuse või kasumlikkuse märkimisväärne tõus.”.

| 21) | Artiklit 50 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõiked 4 ja 5 asendatakse järgmisega:
  „4.   Komisjon võtab rakendusaktidega vastu eeskirjad, mille kohaselt teevad liikmesriigid oma programmides järgmist:






  a) | kinnitavad olemasolevaid piiritlusi vastavalt lõigete 2 ja 3 punktile b või muudavaid neid või |
| --- | --- | --- | --- |

21)

Artiklit 50 muudetakse järgmiselt:

a)

lõiked 4 ja 5 asendatakse järgmisega:

„4.   Komisjon võtab rakendusaktidega vastu eeskirjad, mille kohaselt teevad liikmesriigid oma programmides järgmist:

a)

kinnitavad olemasolevaid piiritlusi vastavalt lõigete 2 ja 3 punktile b või muudavaid neid või

| b) | piiritlevad lõike 3 punktis a nimetatud alad. |
| --- | --- |

b)

piiritlevad lõike 3 punktis a nimetatud alad.

5.   Artikli 36 punkti a alapunktis iii sätestatud toetuse saamiseks on abikõlblikud järgmised alad:

| a) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. novembri 2009. aasta direktiivi 2009/147/EÜ (loodusliku linnustiku kaitse kohta) (8) ja direktiivi 92/43/EMÜ kohaselt määratud Natura 2000 põllumajandusalad; |
| --- | --- |

a)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. novembri 2009. aasta direktiivi 2009/147/EÜ (loodusliku linnustiku kaitse kohta) (8) ja direktiivi 92/43/EMÜ kohaselt määratud Natura 2000 põllumajandusalad;

| b) | muud piiritletud looduskaitsealad, millel põllumajandustootmisele kohaldatakse keskkonnapiiranguid seoses direktiivi 92/43/EMÜ artikli 10 rakendamisega; |
| --- | --- |

b)

muud piiritletud looduskaitsealad, millel põllumajandustootmisele kohaldatakse keskkonnapiiranguid seoses direktiivi 92/43/EMÜ artikli 10 rakendamisega;

| c) | põllumajandusalad, mis direktiivi 2000/60/EÜ kohaselt kuuluvad vesikondade majandamiskavadesse. |
| --- | --- |

c)

põllumajandusalad, mis direktiivi 2000/60/EÜ kohaselt kuuluvad vesikondade majandamiskavadesse.

| b) | Lõige 7 asendatakse järgmisega:
  „7.   Artikli 36 punkti b alapunktis iv sätestatud toetuse saamiseks on abikõlblikud järgmised metsaalad:






  a) | direktiivide 2009/147/EÜ ja 92/43/EMÜ kohaselt määratud Natura 2000 metsaalad; |
| --- | --- | --- |

b)

Lõige 7 asendatakse järgmisega:

„7.   Artikli 36 punkti b alapunktis iv sätestatud toetuse saamiseks on abikõlblikud järgmised metsaalad:

a)

direktiivide 2009/147/EÜ ja 92/43/EMÜ kohaselt määratud Natura 2000 metsaalad;

| b) | muud piiritletud looduskaitsealad, millel metsadele kohaldatakse keskkonnapiiranguid seoses direktiivi 92/43/EMÜ artikli 10 rakendamisega.” |
| --- | --- |

b)

muud piiritletud looduskaitsealad, millel metsadele kohaldatakse keskkonnapiiranguid seoses direktiivi 92/43/EMÜ artikli 10 rakendamisega.”

| c) | Lisatakse järgmine lõik:
  „9.   Käesoleva artikli lõike 5 punktis b ja lõike 7 punktis b osutatud alad ei ületa maaelu arengu programmi kohta 5 % Natura 2000 territoriaalsesse kohaldamisaladesse kuuluvatest aladest.”. |
| --- | --- |

c)

Lisatakse järgmine lõik:

„9.   Käesoleva artikli lõike 5 punktis b ja lõike 7 punktis b osutatud alad ei ületa maaelu arengu programmi kohta 5 % Natura 2000 territoriaalsesse kohaldamisaladesse kuuluvatest aladest.”.

| 22) | Artiklit 51 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 2 kolmas lõik asendatakse järgmisega:
  „Kui liikmesriik otsustab kasutada teises lõigus sätestatud võimalust, võtab pädev asutus järgmisel aastal vajalikud meetmed selle kontrollimiseks, et abisaaja parandab asjaomase tuvastatud rikkumise. Abisaajat teavitatakse avastatud rikkumistest ja parandusmeetmete võtmise kohustusest.”; |
| --- | --- | --- |

22)

Artiklit 51 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 2 kolmas lõik asendatakse järgmisega:

„Kui liikmesriik otsustab kasutada teises lõigus sätestatud võimalust, võtab pädev asutus järgmisel aastal vajalikud meetmed selle kontrollimiseks, et abisaaja parandab asjaomase tuvastatud rikkumise. Abisaajat teavitatakse avastatud rikkumistest ja parandusmeetmete võtmise kohustusest.”;

| b) | lõike 4 sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:
  „Selleks et tagada käesolevas artiklis sätestatud toetuste vähendamiste ja toetuse saajate hulgast väljaarvamiste ühtlane kohaldamine, kehtestab komisjon delegeeritud õigusaktidega asjakohased läbipaistvuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamise eeskirjad. Sellega seoses võetakse arvesse tuvastatud rikkumiste tõsidust, ulatust, püsivust ja korduvust ning järgmisi kriteeriume:”. |
| --- | --- |

b)

lõike 4 sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

„Selleks et tagada käesolevas artiklis sätestatud toetuste vähendamiste ja toetuse saajate hulgast väljaarvamiste ühtlane kohaldamine, kehtestab komisjon delegeeritud õigusaktidega asjakohased läbipaistvuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamise eeskirjad. Sellega seoses võetakse arvesse tuvastatud rikkumiste tõsidust, ulatust, püsivust ja korduvust ning järgmisi kriteeriume:”.

| 23) | 1. alajao ette lisatakse järgmine artikkel:

  „Artikkel 52a


  Eritingimused

  Komisjon võtab vahendite tõhusaks ja sihipäraseks kasutamiseks ning abisaajate võrdseks kohtlemiseks delegeeritud õigusaktidega vastu eritingimused artiklis 52 osutatud meetmete kohta.”. |
| --- | --- |

23)

1. alajao ette lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 52a

Eritingimused

Komisjon võtab vahendite tõhusaks ja sihipäraseks kasutamiseks ning abisaajate võrdseks kohtlemiseks delegeeritud õigusaktidega vastu eritingimused artiklis 52 osutatud meetmete kohta.”.

| 24) | Artiklile 53 lisatakse järgmine lõige:
  „Käesoleva artikli kohaldamisel on põllumajandustootja pereliige vastavalt riiklike õigusaktide alusel omistatavale õiguslikule staatusele füüsiline või juriidiline isik või nende rühm, kuid mitte põllumajandusettevõtte töötaja. Juhul kui põllumajandustootja pereliige on juriidiline isik või nende rühm, peab see liige toetuse taotlemise ajal tegelema põllumajandusega.”. |
| --- | --- |

24)

Artiklile 53 lisatakse järgmine lõige:

„Käesoleva artikli kohaldamisel on põllumajandustootja pereliige vastavalt riiklike õigusaktide alusel omistatavale õiguslikule staatusele füüsiline või juriidiline isik või nende rühm, kuid mitte põllumajandusettevõtte töötaja. Juhul kui põllumajandustootja pereliige on juriidiline isik või nende rühm, peab see liige toetuse taotlemise ajal tegelema põllumajandusega.”.

| 25) | Lisatakse artikkel järgmises sõnastuses:

  „Artikkel 63a


  Eritingimused

  Komisjon võtab vahendite tõhusaks ja sihipäraseks kasutamiseks ning abisaajate võrdseks kohtlemiseks delegeeritud aktidega vastu eritingimused artiklis 63 osutatud meetmete kohta.”. |
| --- | --- |

25)

Lisatakse artikkel järgmises sõnastuses:

„Artikkel 63a

Eritingimused

Komisjon võtab vahendite tõhusaks ja sihipäraseks kasutamiseks ning abisaajate võrdseks kohtlemiseks delegeeritud aktidega vastu eritingimused artiklis 63 osutatud meetmete kohta.”.

| 26) | Artiklit 66 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõikele 2 lisatakse järgmine lõik:
  „Selleks et tagada järjepidevus liidu poliitikanõuete, prioriteetide ja õiguse suhtes, võib komisjon delegeeritud õigusaktidega vastu võtta panuse määra, mida antakse tehnilise abina sellistele maaelu arengu programmidele, mis hõlmavad nii lähenemiseesmärgi kohaselt abikõlblikke piirkondi kui ka piirkondi, mis lähenemiseesmärgi kohaselt abikõlblikud ei ole, ning vastu võtta tingimused vahendite eraldamiseks artiklis 68 osutatud riiklike maaeluvõrgustike rajamiseks ja tegevuseks.”; |
| --- | --- | --- |

26)

Artiklit 66 muudetakse järgmiselt:

a)

lõikele 2 lisatakse järgmine lõik:

„Selleks et tagada järjepidevus liidu poliitikanõuete, prioriteetide ja õiguse suhtes, võib komisjon delegeeritud õigusaktidega vastu võtta panuse määra, mida antakse tehnilise abina sellistele maaelu arengu programmidele, mis hõlmavad nii lähenemiseesmärgi kohaselt abikõlblikke piirkondi kui ka piirkondi, mis lähenemiseesmärgi kohaselt abikõlblikud ei ole, ning vastu võtta tingimused vahendite eraldamiseks artiklis 68 osutatud riiklike maaeluvõrgustike rajamiseks ja tegevuseks.”;

| b) | lõike 3 kolmas lõik asendatakse järgmisega:
  „Komisjon võtab rakendusaktidega vastu riiklike maaeluvõrgustike rajamist ja tegevust käsitlevad eeskirjad.”.
  [ME ei puuduta kõiki keeli] |
| --- | --- |

b)

lõike 3 kolmas lõik asendatakse järgmisega:

„Komisjon võtab rakendusaktidega vastu riiklike maaeluvõrgustike rajamist ja tegevust käsitlevad eeskirjad.”.

| 27) | Artikli 69 lõige 4 asendatakse järgmisega:
  „4.   Komisjon teeb rakendusaktidega ja ilma artiklis 91c osutatud komitee abita lõikes 1 osutatud summade iga-aastase jaotuse liikmesriikide kaupa pärast lõikes 2 nimetatud summa mahaarvamist ning võttes arvesse:






  a) | lähenemiseesmärgi kohaselt abikõlblikele piirkondadele reserveeritud summasid; |
| --- | --- | --- |

27)

Artikli 69 lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Komisjon teeb rakendusaktidega ja ilma artiklis 91c osutatud komitee abita lõikes 1 osutatud summade iga-aastase jaotuse liikmesriikide kaupa pärast lõikes 2 nimetatud summa mahaarvamist ning võttes arvesse:

a)

lähenemiseesmärgi kohaselt abikõlblikele piirkondadele reserveeritud summasid;

| b) | eelmiste perioodide tootlust; ning |
| --- | --- |

b)

eelmiste perioodide tootlust; ning

| c) | objektiivsetel kriteeriumitel põhinevaid konkreetseid olukordi ja vajadusi.”. |
| --- | --- |

c)

objektiivsetel kriteeriumitel põhinevaid konkreetseid olukordi ja vajadusi.”.

| 27a) | Artiklile 69 lisatakse järgmine lõige:




  „5d.
     
  Olenemata määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 29 lõikest 1, võib piirkondlikud programmid valinud liikmesriikide finantsvahendite automaatse tühistamise arvutamine toimuda liikmesriikide tasandil.”.


  [ME 6] |
| --- | --- |

27a)

Artiklile 69 lisatakse järgmine lõige:

„5d.
     
  Olenemata määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 29 lõikest 1, võib piirkondlikud programmid valinud liikmesriikide finantsvahendite automaatse tühistamise arvutamine toimuda liikmesriikide tasandil.”.

| 28) | Artikli 70 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Maaelu arengu programmi vastuvõtmise otsusega määratakse EAFRD maksimaalne panus igale teljele. Selleks et liikmesriikidele EAFRD rahastamises teatavateks telgedevahelisteks väiksemateks muudatusteks paindlikkust võimaldada, kehtestab komisjon delegeeritud õigusaktidega paindlikkuskünnise. Vajaduse korral näidatakse otsuses selgelt assigneeringud, mis on eraldatud lähenemiseesmärgi kohaselt abikõlblikele piirkondadele.”. |
| --- | --- |

28)

Artikli 70 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Maaelu arengu programmi vastuvõtmise otsusega määratakse EAFRD maksimaalne panus igale teljele. Selleks et liikmesriikidele EAFRD rahastamises teatavateks telgedevahelisteks väiksemateks muudatusteks paindlikkust võimaldada, kehtestab komisjon delegeeritud õigusaktidega paindlikkuskünnise. Vajaduse korral näidatakse otsuses selgelt assigneeringud, mis on eraldatud lähenemiseesmärgi kohaselt abikõlblikele piirkondadele.”.

| 29) | Artiklit 71 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 1 teine lõik asendatakse järgmisega:
  „Artiklis 19 nimetatud programmi muutmise hetkel lisatavad uued kulutused on abikõlblikud alates komisjoni poolt programmi muutmise taotluse vastuvõtmise kuupäevast. Liikmesriigid vastutavad kulutuste eest alates kuupäevast, mil komisjon on programmi muutmise taotluse kätte saanud, kuni kuupäevani, mil tehakse muudatust heakskiitev otsus.
  Loodusõnnetuste korral võetavate erakorraliste meetmete puhuks võib maaelu arengu programmides sätestada, et programmi muudatustega seotud kulutuste abikõlblikkus võib alata varasemal kuupäeval kui teises lõigus osutatud kuupäev.”; |
| --- | --- | --- |

29)

Artiklit 71 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 1 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Artiklis 19 nimetatud programmi muutmise hetkel lisatavad uued kulutused on abikõlblikud alates komisjoni poolt programmi muutmise taotluse vastuvõtmise kuupäevast. Liikmesriigid vastutavad kulutuste eest alates kuupäevast, mil komisjon on programmi muutmise taotluse kätte saanud, kuni kuupäevani, mil tehakse muudatust heakskiitev otsus.

Loodusõnnetuste korral võetavate erakorraliste meetmete puhuks võib maaelu arengu programmides sätestada, et programmi muudatustega seotud kulutuste abikõlblikkus võib alata varasemal kuupäeval kui teises lõigus osutatud kuupäev.”;

| b) | lõikele 2 lisatakse järgmine lõik:
  „Toetust antakse kulutuste eest, mis on tehtud aluslepingu artikli 42 kohaldamisalasse kuuluvate meetmete suhtes, üksnes pärast seda, kui pädevale asutusele on esitatud sellekohane taotlus.
  Siiski ei kohaldata teises lõigus sätestatud nõuet meetmetele, mis on osutatud järgmistes artiklites: artikli 20 punkt a, artikli 20 punkti b alapunkt vi, artikli 20 punkti c alapunktid i ja ii, artikli 20 punkti d alapunktid i–iii, artikli 36 punkti a alapunktid i–v ja artikli 36 punkti b alapunkt i, välja arvatud artikli 36 punkti b alapunktis i osutatud rajamiskulud.”; |
| --- | --- |

b)

lõikele 2 lisatakse järgmine lõik:

„Toetust antakse kulutuste eest, mis on tehtud aluslepingu artikli 42 kohaldamisalasse kuuluvate meetmete suhtes, üksnes pärast seda, kui pädevale asutusele on esitatud sellekohane taotlus.

Siiski ei kohaldata teises lõigus sätestatud nõuet meetmetele, mis on osutatud järgmistes artiklites: artikli 20 punkt a, artikli 20 punkti b alapunkt vi, artikli 20 punkti c alapunktid i ja ii, artikli 20 punkti d alapunktid i–iii, artikli 36 punkti a alapunktid i–v ja artikli 36 punkti b alapunkt i, välja arvatud artikli 36 punkti b alapunktis i osutatud rajamiskulud.”;

| ba) | lõike 3 teise lõigu punkt a asendatakse järgmisega:










  „a) | käibemaks, välja arvatud tagastamatu käibemaks, kui selle tegelikult ja lõplikult tasub abisaaja.”; |
| --- | --- | --- |

ba)

lõike 3 teise lõigu punkt a asendatakse järgmisega:

„a)

käibemaks, välja arvatud tagastamatu käibemaks, kui selle tegelikult ja lõplikult tasub abisaaja.”;

| bb) | lõike 3 järele lisatakse järgmine lõige:




  „3a.
     
  Töö, mis on tehtud aja- ja materjalipõhiselt osana maaelu arengu meetmetest tegelikult tulusaavate omanike poolt, kes kasutavad oma tööjõudu, materjali ja seadmeid, on EAFRD toetuse jaoks abikõlblikud; sellisel juhul arvestatakse EAFRD toetuse jaoks abikõlblike kulutuste summa erinevate tehtud tööde hinnakirja alusel.”;


  [ME 8] |
| --- | --- |

bb)

lõike 3 järele lisatakse järgmine lõige:

„3a.
     
  Töö, mis on tehtud aja- ja materjalipõhiselt osana maaelu arengu meetmetest tegelikult tulusaavate omanike poolt, kes kasutavad oma tööjõudu, materjali ja seadmeid, on EAFRD toetuse jaoks abikõlblikud; sellisel juhul arvestatakse EAFRD toetuse jaoks abikõlblike kulutuste summa erinevate tehtud tööde hinnakirja alusel.”;

| c) | lõige 5 asendatakse järgmisega:
  „5.   Olenemata lõike 3 punktist b, võib EAFRD panus olla tehtud muus vormis kui tagastamatu otsetoetus. Selleks et tagada EAFRD tõhus kasutamine ja ühtne rakendamine ning kaitsta liidu finantshuve, võtab komisjon delegeeritud õigusaktidega vastu eritingimused, kuidas kaasrahastada intressitoetusi ja muid finantskorraldusvahendeid.”. |
| --- | --- |

c)

lõige 5 asendatakse järgmisega:

„5.   Olenemata lõike 3 punktist b, võib EAFRD panus olla tehtud muus vormis kui tagastamatu otsetoetus. Selleks et tagada EAFRD tõhus kasutamine ja ühtne rakendamine ning kaitsta liidu finantshuve, võtab komisjon delegeeritud õigusaktidega vastu eritingimused, kuidas kaasrahastada intressitoetusi ja muid finantskorraldusvahendeid.”.

| (30) | Artikli 74 lõige 4 asendatakse järgmisega:
  „4.   Liikmesriigid korraldavad kontrollimist kooskõlas delegeeritud õigusaktide kaudu komisjoni poolt vastu võetud eeskirjadega, milles käsitletakse kontrollimise põhimõtteid, sanktsioone, väljaarvamist ja alusetult makstud summade tagasinõudmist, mida kohandatakse vastavalt maaelu arengu eri meetmete iseloomule, et kohaldamine oleks tõhus ja et kõiki abisaajaid koheldaks võrdselt. Komisjon kehtestab rakendusaktiga liikmesriikide pädevatele asutustele ühtsed tingimused kontrolli rakendamise kohta.”. |
| --- | --- |

(30)

Artikli 74 lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Liikmesriigid korraldavad kontrollimist kooskõlas delegeeritud õigusaktide kaudu komisjoni poolt vastu võetud eeskirjadega, milles käsitletakse kontrollimise põhimõtteid, sanktsioone, väljaarvamist ja alusetult makstud summade tagasinõudmist, mida kohandatakse vastavalt maaelu arengu eri meetmete iseloomule, et kohaldamine oleks tõhus ja et kõiki abisaajaid koheldaks võrdselt. Komisjon kehtestab rakendusaktiga liikmesriikide pädevatele asutustele ühtsed tingimused kontrolli rakendamise kohta.”.

| 31) | Artiklile 78 lisatakse järgmine lõik:
  „Punktis f tähendab „olulised muudatusettepanekud” muudatusi, mis komisjonil tuleb rakendusaktidega heaks kiita, ega tähenda artikli 19 lõike 2 teises lõigus osutatud muudatusi ega muudatusi, mis käsitlevad teljesisest meetmetevahelist finantsjaotust, uute meetmete või uute tegevusliikide kasutuselevõttu või olemasolevate meetmete või tegevusliikide tühistamist.”. |
| --- | --- |

31)

Artiklile 78 lisatakse järgmine lõik:

„Punktis f tähendab „olulised muudatusettepanekud” muudatusi, mis komisjonil tuleb rakendusaktidega heaks kiita, ega tähenda artikli 19 lõike 2 teises lõigus osutatud muudatusi ega muudatusi, mis käsitlevad teljesisest meetmetevahelist finantsjaotust, uute meetmete või uute tegevusliikide kasutuselevõttu või olemasolevate meetmete või tegevusliikide tühistamist.”.

| 32) | Artikkel 80 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 80


  Ühine seire- ja hindamisraamistik

  Komisjoni ja liikmesriikide koostöös luuakse ühine seire- ja hindamisraamistik, mille komisjon võtab vastu rakendusaktiga. Raamistikuga täpsustatakse piiratud arv iga programmi suhtes kohaldatavaid ühiseid näitajaid.”. |
| --- | --- |

32)

Artikkel 80 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 80

Ühine seire- ja hindamisraamistik

Komisjoni ja liikmesriikide koostöös luuakse ühine seire- ja hindamisraamistik, mille komisjon võtab vastu rakendusaktiga. Raamistikuga täpsustatakse piiratud arv iga programmi suhtes kohaldatavaid ühiseid näitajaid.”.

| 33) | Artikli 82 lõige 4 asendatakse järgmisega:
  „4.   Komisjon võtab rakendusaktidega vastu eeskirjad iga-aastaste arenguaruannete kohta, mis käsitlevad artikli 66 lõikele 3 vastavaid eriprogramme.”. |
| --- | --- |

33)

Artikli 82 lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Komisjon võtab rakendusaktidega vastu eeskirjad iga-aastaste arenguaruannete kohta, mis käsitlevad artikli 66 lõikele 3 vastavaid eriprogramme.”.

| 34) | Artiklile 86 lisatakse järgmine lõige:
  „9.   Komisjon võib käesolevas artiklis osutatud hindamise ajakavast kinnipidamise tagamiseks kehtestada delegeeritud õigusaktidega asjakohased karistused neile, kes ajakavast kinni ei pea.”. |
| --- | --- |

34)

Artiklile 86 lisatakse järgmine lõige:

„9.   Komisjon võib käesolevas artiklis osutatud hindamise ajakavast kinnipidamise tagamiseks kehtestada delegeeritud õigusaktidega asjakohased karistused neile, kes ajakavast kinni ei pea.”.

| 35) | IX jaotisesse lisatakse järgmine artikkel:

  „Artikkel 89a


  Teabe ja dokumentide vahetus

  Komisjon loob koostöös liikmesriikidega teabesüsteemi, mis võimaldab ühist huvi pakkuva teabe turvalist vahetamist komisjoni ja liikmesriikide vahel. Komisjon võtab rakendusaktidega vastu sellise süsteemi toimimise ühtsed tingimused.”. |
| --- | --- |

35)

IX jaotisesse lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 89a

Teabe ja dokumentide vahetus

Komisjon loob koostöös liikmesriikidega teabesüsteemi, mis võimaldab ühist huvi pakkuva teabe turvalist vahetamist komisjoni ja liikmesriikide vahel. Komisjon võtab rakendusaktidega vastu sellise süsteemi toimimise ühtsed tingimused.”.

| 36) | Artiklid 90 ja 91 jäetakse välja. |
| --- | --- |

36)

Artiklid 90 ja 91 jäetakse välja.

| 37) | Lisatakse järgmised artiklid:

  „Artikkel 91a


  Komisjoni volitused

  Kui volitused antakse komisjonile, tegutseb komisjon delegeeritud õigusaktide vastuvõtmisel artiklis 91b osutatud menetluse kohaselt ja rakendusaktide vastuvõtmisel artiklis 91c osutatud menetluse kohaselt, kui käesolevas määruses ei ole selgelt sätestatud teisiti.

  Artikkel 91b


  Delegeeritud õigusaktid

  1.   Komisjonile antakse määramata ajaks volitused

  volitus
  võtta vastu käesolevas määruses osutatud delegeeritud õigusakte
  käesolevas artiklis sätestatud tingimustel
  .

  Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teavitab ta sellest üheaegselt Euroopa Parlamenti ja nõukogu.

  2.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad delegeeritud

  Komisjonile delegeeritakse artikli 5 lõigetes 2 ja 6, artikli 19 lõike 2 teises lõigus, artiklis 20a, artikli 32 lõike 1 punktis b, artiklis 36a, artikli 38 lõikes 2, artikli 51 lõikes 4, artiklites 52a ja 63a, artikli 66 lõikes 2, artikli 70 lõikes 1, artikli 71 lõikes 5, artikli 74 lõike 4 esimeses lauses, artikli 86 lõikes 9 ja artikli 92 lõikes 1 osutatud
  volitused igal ajal tagasi võtta

  viieks aastaks alates ... (9). Komisjon esitab delegeeritud volituse kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase ajavahemiku lõppu. Volituste delegeerimist uuendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitavad vähemalt kolm kuud enne iga ajavahemikku lõppu pikendamise suhtes vastuväite
  .

  Institutsioon, kes on algatanud sisemenetluse, et otsustada delegeeritud volituste tagasivõtmise üle, püüab sellest teatada teisele institutsioonile ja komisjonile mõistliku aja jooksul enne lõpliku otsuse tegemist, viidates delegeeritud volitustele, mille ta võib tagasi võtta, ja võimalikele tagasivõtmise põhjustele.



  3.
     
  Euroopa Parlament ja nõukogu võivad delegeeritud volitused igal ajal tagasi võtta.
  Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse selles otsuses nimetatud volituste

  volituse
  delegeerimine. Otsus jõustub kohe või selles täpsustatud

  järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses osutatud
  hilisemal kuupäeval. Otsus

  See
  ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. Otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.


  3.   Euroopa Parlament või nõukogu võivad kahe kuu jooksul alates teatamiskuupäevast esitada delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega [kahe] kuu võrra.


  Kui pärast selle tähtaja möödumist ei ole Euroopa Parlament ega nõukogu delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid esitanud, avaldatakse see Euroopa Liidu Teatajas ning õigusakt jõustub selles nimetatud kuupäeval.


  Delegeeritud õigusakti võib avaldada Euroopa Liidu Teatajas ja see võib jõustuda enne kõnealuse ajavahemiku möödumist juhul, kui Euroopa Parlament ja nõukogu on mõlemad teatanud komisjonile oma kavatsusest jätta vastuväited esitamata.


  Kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab delegeeritud õigusaktile vastuväiteid, siis õigusakt ei jõustu. Vastuväiteid esitanud institutsioon põhjendab delegeeritud õigusaktile esitatud vastuväiteid.



  4.
     
  Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teavitab ta sellest üheaegselt Euroopa Parlamenti ja nõukogu.




  5.
     
  Käesoleva määruse kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub ainult siis, kui Euroopa Parlament või nõukogu ei ole esitanud sellele vastuväiteid kahe kuu jooksul alates sellest, kui õigusakt Euroopa Parlamendile ja nõukogule teatavaks tehti või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne nimetatud ajavahemiku möödumist komisjonile teatanud, et ei kavatse vastuväiteid esitada. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel võib seda tähtaega pikendada kahe kuu võrra.

  [ME 9]


  Artikkel 91c


  Rakendusaktid – komitee



  [Artikkel lisatakse pärast seda, kui on vastu võetud määrus, milles kehtestatakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 291 lõikega 2 ette nähtud eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbi viidava kontrolli mehhanisme. Määruse üle arutatakse praegu Euroopa Parlamendis ja nõukogus.]




  1.
     
  Komisjoni abistab maaelu arengu komitee. Nimetatud komitee on komitee Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määruse (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (10) tähenduses.




  2.
     
  Kui on viidatud käesolevale lõikele, kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.


  [ME 10] |
| --- | --- |

37)

Lisatakse järgmised artiklid:

„Artikkel 91a

Komisjoni volitused

Kui volitused antakse komisjonile, tegutseb komisjon delegeeritud õigusaktide vastuvõtmisel artiklis 91b osutatud menetluse kohaselt ja rakendusaktide vastuvõtmisel artiklis 91c osutatud menetluse kohaselt, kui käesolevas määruses ei ole selgelt sätestatud teisiti.

Artikkel 91b

Delegeeritud õigusaktid

1.   Komisjonile antakse määramata ajaks volitused

  volitus
  võtta vastu käesolevas määruses osutatud delegeeritud õigusakte
  käesolevas artiklis sätestatud tingimustel
  .

Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teavitab ta sellest üheaegselt Euroopa Parlamenti ja nõukogu.

2.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad delegeeritud

  Komisjonile delegeeritakse artikli 5 lõigetes 2 ja 6, artikli 19 lõike 2 teises lõigus, artiklis 20a, artikli 32 lõike 1 punktis b, artiklis 36a, artikli 38 lõikes 2, artikli 51 lõikes 4, artiklites 52a ja 63a, artikli 66 lõikes 2, artikli 70 lõikes 1, artikli 71 lõikes 5, artikli 74 lõike 4 esimeses lauses, artikli 86 lõikes 9 ja artikli 92 lõikes 1 osutatud
  volitused igal ajal tagasi võtta

  viieks aastaks alates ... (9). Komisjon esitab delegeeritud volituse kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase ajavahemiku lõppu. Volituste delegeerimist uuendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitavad vähemalt kolm kuud enne iga ajavahemikku lõppu pikendamise suhtes vastuväite
  .

Institutsioon, kes on algatanud sisemenetluse, et otsustada delegeeritud volituste tagasivõtmise üle, püüab sellest teatada teisele institutsioonile ja komisjonile mõistliku aja jooksul enne lõpliku otsuse tegemist, viidates delegeeritud volitustele, mille ta võib tagasi võtta, ja võimalikele tagasivõtmise põhjustele.

3.
     
  Euroopa Parlament ja nõukogu võivad delegeeritud volitused igal ajal tagasi võtta.
  Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse selles otsuses nimetatud volituste

  volituse
  delegeerimine. Otsus jõustub kohe või selles täpsustatud

  järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses osutatud
  hilisemal kuupäeval. Otsus

  See
  ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. Otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

3.   Euroopa Parlament või nõukogu võivad kahe kuu jooksul alates teatamiskuupäevast esitada delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega [kahe] kuu võrra.

Kui pärast selle tähtaja möödumist ei ole Euroopa Parlament ega nõukogu delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid esitanud, avaldatakse see Euroopa Liidu Teatajas ning õigusakt jõustub selles nimetatud kuupäeval.

Delegeeritud õigusakti võib avaldada Euroopa Liidu Teatajas ja see võib jõustuda enne kõnealuse ajavahemiku möödumist juhul, kui Euroopa Parlament ja nõukogu on mõlemad teatanud komisjonile oma kavatsusest jätta vastuväited esitamata.

Kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab delegeeritud õigusaktile vastuväiteid, siis õigusakt ei jõustu. Vastuväiteid esitanud institutsioon põhjendab delegeeritud õigusaktile esitatud vastuväiteid.

4.
     
  Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teavitab ta sellest üheaegselt Euroopa Parlamenti ja nõukogu.

5.
     
  Käesoleva määruse kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub ainult siis, kui Euroopa Parlament või nõukogu ei ole esitanud sellele vastuväiteid kahe kuu jooksul alates sellest, kui õigusakt Euroopa Parlamendile ja nõukogule teatavaks tehti või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne nimetatud ajavahemiku möödumist komisjonile teatanud, et ei kavatse vastuväiteid esitada. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel võib seda tähtaega pikendada kahe kuu võrra.

  [ME 9]

Artikkel 91c

Rakendusaktid – komitee

[Artikkel lisatakse pärast seda, kui on vastu võetud määrus, milles kehtestatakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 291 lõikega 2 ette nähtud eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbi viidava kontrolli mehhanisme. Määruse üle arutatakse praegu Euroopa Parlamendis ja nõukogus.]

1.
     
  Komisjoni abistab maaelu arengu komitee. Nimetatud komitee on komitee Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määruse (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (10) tähenduses.

2.
     
  Kui on viidatud käesolevale lõikele, kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

| 38) | Artikli 92 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Kui seniselt süsteemilt käesoleva määrusega kehtestatud süsteemile ülemineku hõlbustamiseks on vajalikud erimeetmed, võtab sellised meetmed vastu komisjon delegeeritud õigusaktidega.”. |
| --- | --- |

38)

Artikli 92 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Kui seniselt süsteemilt käesoleva määrusega kehtestatud süsteemile ülemineku hõlbustamiseks on vajalikud erimeetmed, võtab sellised meetmed vastu komisjon delegeeritud õigusaktidega.”.

| 39) | I lisa joonealune märkus (***) asendatakse järgmisega:






  „(***) | Malta eriolude arvessevõtmiseks võib komisjon delegeeritud õigusaktidega kehtestada väga väikese kogutoodanguga tootmissektoritele toetuse miinimumsumma.”. |
| --- | --- | --- |

39)

I lisa joonealune märkus (***) asendatakse järgmisega:

„(***)

Malta eriolude arvessevõtmiseks võib komisjon delegeeritud õigusaktidega kehtestada väga väikese kogutoodanguga tootmissektoritele toetuse miinimumsumma.”.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

...,

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ELT C 107, 6.4.2011, lk 30.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 4. juuli 2012. aasta seisukoht.

2

(3)  ELT L 277, 21.10.2005, lk 1.

3

(4)  

  ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.

4

ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.

(5)  ELT L 30, 31.1.2009, lk 16.

5

(6)  COM(2009)0591, 28.10.2009.

6

(7)  EÜT L 206, 22.7.1992, lk 7.

7

(8)  ELT L 20, 26.1.2010, lk 7.”;

8

(9)

9

| + | Käesoleva määruse jõustumise kuupäev. |
| --- | --- |

+

Käesoleva määruse jõustumise kuupäev.

(10)  

  ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.
  ”

10

ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.

---

| 29.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 349/231 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 349/231

---

Kolmapäev, 4. juuli 2012Põllumajandusturgude ühine korraldus ja teatavate põllumajandustoodete erisätted ***I

P7_TA(2012)0280

Euroopa Parlamendi 4. juuli 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ÜTK määrus) (COM(2010)0799 – C7-0008/2011 – 2010/0385(COD))

2013/C 349 E/25

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2010)0799), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2010)0799),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artiklit 42 ja artikli 43 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0008/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artiklit 42 ja artikli 43 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0008/2011),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Luksemburgi Saadikutekoja ning Poola Seimi ja Senati ning Rootsi Parlamendi poolt subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete kohaldamist käsitleva protokolli (nr 2) raames esitatud põhjendatud arvamusi, mille kohaselt õigusakti ettepanek ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Luksemburgi Saadikutekoja ning Poola Seimi ja Senati ning Rootsi Parlamendi poolt subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete kohaldamist käsitleva protokolli (nr 2) raames esitatud põhjendatud arvamusi, mille kohaselt õigusakti ettepanek ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 15. märtsi 2011. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 15. märtsi 2011. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit (A7-0322/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit (A7-0322/2011),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 132, 3.5.2011, lk 89.

---

Kolmapäev, 4. juuli 2012P7_TC1-COD(2010)0385

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 4. juulil 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2012, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ÜTK määrus)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 42 esimest lõiku ja artikli 43 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ÜTK määrus) (3), on muudetud mitu korda. Lissaboni lepingu jõustumise tõttu tuleb teha täiendavaid muudatusi, et viia Euroopa Parlamendile ja nõukogule ning eelkõige komisjonile antud volitused vastavusse Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „alusleping”) artiklitega 290 ja 291. Arvestades nende muudatuste ulatust, on asjakohane tunnistada määrus (EÜ) nr 1234/2007 kehtetuks ja asendada see uue ÜTK määrusega. Tehnilise lihtsustamise huvides on asjakohane inkorporeerida nõukogu 2. mai 1972. aasta määrus (EMÜ) nr 922/72 (millega sätestatakse siidiusside kasvatamiseks abi andmise üldeeskirjad 1972/73. kasvatusaastaks) (4) käesolevasse määrusesse. Seepärast tuleks ka määrus (EMÜ) nr 922/72 kehtetuks tunnistada. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ÜTK määrus) (3), on muudetud mitu korda. Lissaboni lepingu jõustumise tõttu tuleb teha täiendavaid muudatusi, et viia Euroopa Parlamendile ja nõukogule ning eelkõige komisjonile antud volitused vastavusse Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „alusleping”) artiklitega 290 ja 291. Arvestades nende muudatuste ulatust, on asjakohane tunnistada määrus (EÜ) nr 1234/2007 kehtetuks ja asendada see uue ÜTK määrusega. Tehnilise lihtsustamise huvides on asjakohane inkorporeerida nõukogu 2. mai 1972. aasta määrus (EMÜ) nr 922/72 (millega sätestatakse siidiusside kasvatamiseks abi andmise üldeeskirjad 1972/73. kasvatusaastaks) (4) käesolevasse määrusesse. Seepärast tuleks ka määrus (EMÜ) nr 922/72 kehtetuks tunnistada.

| (2) | Aluslepingu artikli 43 lõike 3 kohaselt võtab nõukogu meetmed hindade ja maksude, toetuste ja koguseliste piirangute kehtestamiseks. Selguse huvides tuleks aluslepingu artikli 43 lõike 3 kohaldamisel käesolevas määruses sõnaselgelt osutada asjaolule, et nõukogu võtab meetmed kõnealuse artikli alusel.
  [ME 1] |
| --- | --- |

(2)

Aluslepingu artikli 43 lõike 3 kohaselt võtab nõukogu meetmed hindade ja maksude, toetuste ja koguseliste piirangute kehtestamiseks. Selguse huvides tuleks aluslepingu artikli 43 lõike 3 kohaldamisel käesolevas määruses sõnaselgelt osutada asjaolule, et nõukogu võtab meetmed kõnealuse artikli alusel.
  [ME 1]

| (3) | Käesolev määrus peaks sisaldama kõiki ÜTK määruse põhielemente. Hindade ja maksude, toetuste ja koguseliste piirangute kehtestamine on teatavatel juhtudel lahutamatult seotud kõnealuste põhielementidega. |
| --- | --- |

(3)

Käesolev määrus peaks sisaldama kõiki ÜTK määruse põhielemente. Hindade ja maksude, toetuste ja koguseliste piirangute kehtestamine on teatavatel juhtudel lahutamatult seotud kõnealuste põhielementidega.

| (4) | Käesoleva määruse nõuetekohase toimimise tagamiseks tuleks
  komisjonile tuleks anda volitus võtta vastu delegeeritud õigusakte vastavalt aluslepingu

  Euroopa Liidu toimimise lepingu
  artiklile 290, et täiendada või muuta käesoleva määruse teatavaid mitteolemuslikke osi.
  On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Asjakohast tähelepanu
  tuleks kindlaks määrata sellised osad, mida komisjonil on õigus muuta, samuti tingimused, mille alusel selline delegeerimine peab toimuma

  pöörata piirkondlikele ja kohalikele omavalitsustele, saartele, vähe asustatud piirkondadele, mägipiirkondadele ja äärepoolseimatele piirkondadele, et vältida seda liiki piirkondades praeguse kriisi oludes juba valitsevate piirangute süvendamist
  .
  Komisjon peaks delegeeritud õigusaktide ettevalmistamise ajal tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule
  . [ME 2] |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva määruse nõuetekohase toimimise tagamiseks tuleks
  komisjonile tuleks anda volitus võtta vastu delegeeritud õigusakte vastavalt aluslepingu

  Euroopa Liidu toimimise lepingu
  artiklile 290, et täiendada või muuta käesoleva määruse teatavaid mitteolemuslikke osi.
  On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Asjakohast tähelepanu
  tuleks kindlaks määrata sellised osad, mida komisjonil on õigus muuta, samuti tingimused, mille alusel selline delegeerimine peab toimuma

  pöörata piirkondlikele ja kohalikele omavalitsustele, saartele, vähe asustatud piirkondadele, mägipiirkondadele ja äärepoolseimatele piirkondadele, et vältida seda liiki piirkondades praeguse kriisi oludes juba valitsevate piirangute süvendamist
  .
  Komisjon peaks delegeeritud õigusaktide ettevalmistamise ajal tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule
  . [ME 2]

| (5) | Kiirmenetlust tuleks kasutada erandjuhtudel, kui see osutub vajalikuks, et reageerida tõhusalt ja tulemuslikult turuhäirete ohule või tekkinud turuhäirete korral. Kiirmenetluse valik peaks olema põhjendatud ning tuleks täpsustada juhud, mil kiirmenetlust tuleks kasutada. |
| --- | --- |

(5)

Kiirmenetlust tuleks kasutada erandjuhtudel, kui see osutub vajalikuks, et reageerida tõhusalt ja tulemuslikult turuhäirete ohule või tekkinud turuhäirete korral. Kiirmenetluse valik peaks olema põhjendatud ning tuleks täpsustada juhud, mil kiirmenetlust tuleks kasutada.

| (6) | Aluslepingu artikli 291 kohaselt peaksid liikmesriigid vastutama käesoleva määrusega kehtestatud põllumajandusturgude ühise korralduse (edaspidi „ÜTK”) rakendamise eest. Et tagada ÜTK ühetaoline rakendamine liikmesriikides ja vältida konkurentsimoonutusi ja ettevõtetevahelist diskrimineerimist, peaks komisjonil olema õigus aluslepingu artikli 291 lõike 2 kohaselt rakendusakte vastu võtta. Seetõttu tuleks komisjonile kõnealuse sätte kohaselt anda rakendamisvolitused, eelkõige seoses ühetaoliste tingimustega, mille alusel kohaldatakse turusekkumismeetmeid, ning seoses toetuskavade rakendamise ühetaoliste tingimustega ning turustamist ja tootmist käsitletavate kohaldamiseeskirjade ning kolmandate riikidega kauplemise eeskirjadega. Komisjon peaks määratlema ka liikmesriikide kohaldatavate kontrollide miinimumnõuded. |
| --- | --- |

(6)

Aluslepingu artikli 291 kohaselt peaksid liikmesriigid vastutama käesoleva määrusega kehtestatud põllumajandusturgude ühise korralduse (edaspidi „ÜTK”) rakendamise eest. Et tagada ÜTK ühetaoline rakendamine liikmesriikides ja vältida konkurentsimoonutusi ja ettevõtetevahelist diskrimineerimist, peaks komisjonil olema õigus aluslepingu artikli 291 lõike 2 kohaselt rakendusakte vastu võtta. Seetõttu tuleks komisjonile kõnealuse sätte kohaselt anda rakendamisvolitused, eelkõige seoses ühetaoliste tingimustega, mille alusel kohaldatakse turusekkumismeetmeid, ning seoses toetuskavade rakendamise ühetaoliste tingimustega ning turustamist ja tootmist käsitletavate kohaldamiseeskirjade ning kolmandate riikidega kauplemise eeskirjadega. Komisjon peaks määratlema ka liikmesriikide kohaldatavate kontrollide miinimumnõuded.

| (7) | Lisaks tuleks ÜTKga kehtestatud kavade tõhususe tagamiseks anda komisjonile vajalikud volitused seoses turukorraldusmeetmete ja igapäevase töökorralduse ülesannetega. Selleks et tagada ÜTK nõuetekohane toimimine, tuleks komisjonile anda ka õigus reguleerida teatavaid küsimusi, mis on pigem tehnilise iseloomuga, ja vastu võtta eeskirjad teatiste, teabe ja aruandluse kohta ning kehtestada menetlused ja tehnilised kriteeriumid seoses turutoetuse saamise tingimustele vastavate toodete ja ettevõtjatega. Lisaks peaks komisjon ÜTK nõuetekohase toimimise tagamiseks kindlaks määrama eelkõige ka kuupäevad, tähtajad, vahetuskursi rakendusjuhud, võrdlusperioodid ja intressimäärad, ning abikavade puhul tuleks komisjonile anda eelkõige õigus määrata kindlaks abi ja võtta vastu eeskirjad kavade juhtimise, kontrollimise ja hindamise kohta ning avalikustada makstud toetuste kasutamine ning eeskirjad seoses sotsiaalprogrammide rakendamisega. Komisjonile tuleks anda õigus määratleda toetuse maksmise ja ettemakse tegemise kord. |
| --- | --- |

(7)

Lisaks tuleks ÜTKga kehtestatud kavade tõhususe tagamiseks anda komisjonile vajalikud volitused seoses turukorraldusmeetmete ja igapäevase töökorralduse ülesannetega. Selleks et tagada ÜTK nõuetekohane toimimine, tuleks komisjonile anda ka õigus reguleerida teatavaid küsimusi, mis on pigem tehnilise iseloomuga, ja vastu võtta eeskirjad teatiste, teabe ja aruandluse kohta ning kehtestada menetlused ja tehnilised kriteeriumid seoses turutoetuse saamise tingimustele vastavate toodete ja ettevõtjatega. Lisaks peaks komisjon ÜTK nõuetekohase toimimise tagamiseks kindlaks määrama eelkõige ka kuupäevad, tähtajad, vahetuskursi rakendusjuhud, võrdlusperioodid ja intressimäärad, ning abikavade puhul tuleks komisjonile anda eelkõige õigus määrata kindlaks abi ja võtta vastu eeskirjad kavade juhtimise, kontrollimise ja hindamise kohta ning avalikustada makstud toetuste kasutamine ning eeskirjad seoses sotsiaalprogrammide rakendamisega. Komisjonile tuleks anda õigus määratleda toetuse maksmise ja ettemakse tegemise kord.

| (8) | Ühise turukorralduse eesmärkide saavutamiseks ning selle põhimõtete järgimiseks tuleks komisjonile anda õigus vastu võtta eeskirjad, sealhulgas selliste kavade haldamise kohta, mille eesmärk on piirata piima, suhkru ja veini tootmist, ning eeskirjad kontrollimiste kohta; komisjonile tuleks anda ka õigus määrata kindlaks tagatiste summa, alusetult makstud summade tagasimaksmise eeskirjad ja kord ning võtta vastu eeskirjad turutoetuse lepingute kohta. |
| --- | --- |

(8)

Ühise turukorralduse eesmärkide saavutamiseks ning selle põhimõtete järgimiseks tuleks komisjonile anda õigus vastu võtta eeskirjad, sealhulgas selliste kavade haldamise kohta, mille eesmärk on piirata piima, suhkru ja veini tootmist, ning eeskirjad kontrollimiste kohta; komisjonile tuleks anda ka õigus määrata kindlaks tagatiste summa, alusetult makstud summade tagasimaksmise eeskirjad ja kord ning võtta vastu eeskirjad turutoetuse lepingute kohta.

| (9) | Et kohaldamine oleks kogu liidus veinisektori puhul ühetaoline, tuleks komisjonile anda õigus kontrollida, kas päritolunimetuste ja geograafiliste tähiste ning traditsiooniliste nimetuste taotlused vastavad käesolevas määruses sätestatud tingimusele. Veinisektori toodete esitusviisi ja märgistamise suhtes tuleks komisjonile anda pädevus vastu võtta kõik vajalikud eeskirjad seoses menetluste, teatiste ja tehniliste kriteeriumidega. |
| --- | --- |

(9)

Et kohaldamine oleks kogu liidus veinisektori puhul ühetaoline, tuleks komisjonile anda õigus kontrollida, kas päritolunimetuste ja geograafiliste tähiste ning traditsiooniliste nimetuste taotlused vastavad käesolevas määruses sätestatud tingimusele. Veinisektori toodete esitusviisi ja märgistamise suhtes tuleks komisjonile anda pädevus vastu võtta kõik vajalikud eeskirjad seoses menetluste, teatiste ja tehniliste kriteeriumidega.

| (10) | Käesoleva määrusega kehtestatud õigusraamistiku eesmärkide saavutamiseks peaksid komisjonil olema püsivad järelevalvevolitused seoses tootjaorganisatsioonide, tootjarühmade, tootmisharudevaheliste organisatsioonide ja ettevõtjate organisatsioonide teatavate tegevustega. Lisaks tuleks ühise turukorraldusega määratletud struktuuri ja selle oluliste näitajate säilitamiseks anda komisjonile pädevus vastu võtta kõik vajalikud eeskirjad seoses erakorraliste turumeetmetega ja erakorraliste juhtimismeetmetega, mis on ette nähtud kiireloomuliste ja ettenägematute probleemide lahendamiseks ühes või enamas liikmesriigis. |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva määrusega kehtestatud õigusraamistiku eesmärkide saavutamiseks peaksid komisjonil olema püsivad järelevalvevolitused seoses tootjaorganisatsioonide, tootjarühmade, tootmisharudevaheliste organisatsioonide ja ettevõtjate organisatsioonide teatavate tegevustega. Lisaks tuleks ühise turukorraldusega määratletud struktuuri ja selle oluliste näitajate säilitamiseks anda komisjonile pädevus vastu võtta kõik vajalikud eeskirjad seoses erakorraliste turumeetmetega ja erakorraliste juhtimismeetmetega, mis on ette nähtud kiireloomuliste ja ettenägematute probleemide lahendamiseks ühes või enamas liikmesriigis.

| (11) | Kui ei ole teisiti sätestatud, peaks komisjon võtma kõnealused rakendusaktid vastu kooskõlas

  Käesoleva määruse rakendamiseks ühetaoliste tingimuste tagamiseks tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Kõnealuseid volitusi tuleks kasutada vastavalt
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr XX/XXXX [määruse pealkiri]

  16. veebruari 2011. aasta määrusele (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (5)
  . [ME 3] |
| --- | --- |

(11)

Kui ei ole teisiti sätestatud, peaks komisjon võtma kõnealused rakendusaktid vastu kooskõlas

  Käesoleva määruse rakendamiseks ühetaoliste tingimuste tagamiseks tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Kõnealuseid volitusi tuleks kasutada vastavalt
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr XX/XXXX [määruse pealkiri]

  16. veebruari 2011. aasta määrusele (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (5)
  . [ME 3]

| (12) | Teatavate käesoleva määruse kohaste meetmete puhul, mis nõuavad kiiret tegutsemist või mis on seotud üksnes üldsätete kohaldamisega konkreetsete olukordade puhul ilma konfidentsiaalsuseeskirjadeta, tuleks komisjonile anda õigus vastu võtta rakendusakte ilma komitee abita

  määruse (EL) nr 182/2011 rakendamiseta
  . [ME 4] |
| --- | --- |

(12)

Teatavate käesoleva määruse kohaste meetmete puhul, mis nõuavad kiiret tegutsemist või mis on seotud üksnes üldsätete kohaldamisega konkreetsete olukordade puhul ilma konfidentsiaalsuseeskirjadeta, tuleks komisjonile anda õigus vastu võtta rakendusakte ilma komitee abita

  määruse (EL) nr 182/2011 rakendamiseta
  . [ME 4]

| (13) | Lisaks peaks komisjonil olema õigus täita teatavaid haldus- või juhtimisülesandeid, mis ei eelda delegeeritud õigusaktide või rakendusaktide vastuvõtmist. |
| --- | --- |

(13)

Lisaks peaks komisjonil olema õigus täita teatavaid haldus- või juhtimisülesandeid, mis ei eelda delegeeritud õigusaktide või rakendusaktide vastuvõtmist.

| (14) | Asendamine uue ÜTK määrusega ei tohiks kahtluse alla seada ühises põllumajanduspoliitikas (edaspidi „ÜPP”) aastate jooksul tehtud poliitilisi otsuseid. Seepärast on käesoleva määruse eesmärk peamiselt komisjonile antud volituste vastavusse viimine Lissaboni lepinguga. See ei tohiks seega tunnistada kehtetuks või muuta olemasolevaid sätteid, mille puhul jääb kehtima olemasolev põhjendus, välja arvatud juhul kui kõnealused sätted on vananenud; käesoleva määrusega ei nähta ette ka uusi eeskirju ega meetmeid. Sellisest lähenemisviisist on tehtud erand liidus enim puudust kannatavatele isikutele toiduainete jaotamise puhul ning Saksamaa alkoholimonopoli raames antava abi puhul. Turustamisstandardeid käsitlevad sätted kajastavad kvaliteedipoliitika ulatusliku läbivaatamise raames tehtud ettepanekuid. |
| --- | --- |

(14)

Asendamine uue ÜTK määrusega ei tohiks kahtluse alla seada ühises põllumajanduspoliitikas (edaspidi „ÜPP”) aastate jooksul tehtud poliitilisi otsuseid. Seepärast on käesoleva määruse eesmärk peamiselt komisjonile antud volituste vastavusse viimine Lissaboni lepinguga. See ei tohiks seega tunnistada kehtetuks või muuta olemasolevaid sätteid, mille puhul jääb kehtima olemasolev põhjendus, välja arvatud juhul kui kõnealused sätted on vananenud; käesoleva määrusega ei nähta ette ka uusi eeskirju ega meetmeid. Sellisest lähenemisviisist on tehtud erand liidus enim puudust kannatavatele isikutele toiduainete jaotamise puhul ning Saksamaa alkoholimonopoli raames antava abi puhul. Turustamisstandardeid käsitlevad sätted kajastavad kvaliteedipoliitika ulatusliku läbivaatamise raames tehtud ettepanekuid.

| (15) | Teravilja, riisi, suhkru, kuivsööda, seemnete, oliiviõli ja lauaoliivide, lina ja kanepi, puu- ja köögivilja, banaanide, piima ja piimatoodete ning siidiusside puhul tuleks kindlaks määrata turustusaastad, mis on peamiselt kohandatud nende toodete vastavatele bioloogilistele tootmistsüklitele. |
| --- | --- |

(15)

Teravilja, riisi, suhkru, kuivsööda, seemnete, oliiviõli ja lauaoliivide, lina ja kanepi, puu- ja köögivilja, banaanide, piima ja piimatoodete ning siidiusside puhul tuleks kindlaks määrata turustusaastad, mis on peamiselt kohandatud nende toodete vastavatele bioloogilistele tootmistsüklitele.

| (16) | Turgude stabiliseerimiseks ja põllumajandusega tegelevale rahvastikuosale rahuldava elatustaseme tagamiseks on eri sektorites paralleelselt otsetoetuskavade kasutuselevõtmisega välja töötatud hinnatoetuse diferentseeritud süsteem, milles võetakse ühest küljest arvesse iga sektori vajadusi, teisalt aga eri sektorite omavahelist sõltuvust. Neid meetmeid rakendatakse riikliku sekkumise või vajaduse korral eraladustusabi maksmise vormis teravilja-, riisi-, suhkru-, oliiviõli ja lauaoliivide, veiseliha- ja vasikaliha-, piima- ja piimatoote-, sealiha- ning lamba- ja kitselihasektori suhtes. Käesoleva määruse eesmärke seoses määrusesse (EÜ) nr 1234/2007, eelkõige nõukogu 19. jaanuari 2009 määrusega (EÜ) nr 72/2009 (milles käsitletakse ühise põllumajanduspoliitika muudatusi, muutes määrusi (EÜ) nr 247/2006, (EÜ) nr 320/2006, (EÜ) nr 1405/2006, (EÜ) nr 1234/2007, (EÜ) nr 3/2008 ja (EÜ) nr 479/2008 ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EMÜ) nr 1883/78, (EMÜ) nr 1254/89, (EMÜ) nr 2247/89, (EMÜ) nr 2055/93, (EÜ) nr 1868/94, (EÜ) nr 2596/97, (EÜ) nr 1182/2005 ja (EÜ) nr 315/2007) (6) tehtavaid hilisemaid muudatusi arvestades ja nendes esitatud põhjenduste alusel on seega vaja säilitada varem väljatöötatud vahenditega ette nähtud hinnatoetusmeetmed, tegemata neisse olulisi muudatusi võrreldes varasema õigusliku olukorraga. |
| --- | --- |

(16)

Turgude stabiliseerimiseks ja põllumajandusega tegelevale rahvastikuosale rahuldava elatustaseme tagamiseks on eri sektorites paralleelselt otsetoetuskavade kasutuselevõtmisega välja töötatud hinnatoetuse diferentseeritud süsteem, milles võetakse ühest küljest arvesse iga sektori vajadusi, teisalt aga eri sektorite omavahelist sõltuvust. Neid meetmeid rakendatakse riikliku sekkumise või vajaduse korral eraladustusabi maksmise vormis teravilja-, riisi-, suhkru-, oliiviõli ja lauaoliivide, veiseliha- ja vasikaliha-, piima- ja piimatoote-, sealiha- ning lamba- ja kitselihasektori suhtes. Käesoleva määruse eesmärke seoses määrusesse (EÜ) nr 1234/2007, eelkõige nõukogu 19. jaanuari 2009 määrusega (EÜ) nr 72/2009 (milles käsitletakse ühise põllumajanduspoliitika muudatusi, muutes määrusi (EÜ) nr 247/2006, (EÜ) nr 320/2006, (EÜ) nr 1405/2006, (EÜ) nr 1234/2007, (EÜ) nr 3/2008 ja (EÜ) nr 479/2008 ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EMÜ) nr 1883/78, (EMÜ) nr 1254/89, (EMÜ) nr 2247/89, (EMÜ) nr 2055/93, (EÜ) nr 1868/94, (EÜ) nr 2596/97, (EÜ) nr 1182/2005 ja (EÜ) nr 315/2007) (6) tehtavaid hilisemaid muudatusi arvestades ja nendes esitatud põhjenduste alusel on seega vaja säilitada varem väljatöötatud vahenditega ette nähtud hinnatoetusmeetmed, tegemata neisse olulisi muudatusi võrreldes varasema õigusliku olukorraga.

| (17) | Selguse ja läbipaistvuse huvides tuleks neid meetmeid reguleerivad sätted allutada ühisele struktuurile, säilitades samas igas sektoris järgitava poliitika. Selleks on asjakohane eristada võrdlus- ja sekkumishindu. |
| --- | --- |

(17)

Selguse ja läbipaistvuse huvides tuleks neid meetmeid reguleerivad sätted allutada ühisele struktuurile, säilitades samas igas sektoris järgitava poliitika. Selleks on asjakohane eristada võrdlus- ja sekkumishindu.

| (18) | Teravilja-, veise- ja vasikaliha, piima- ja piimatoodete turu ühine korraldus sisaldas sätteid, mille kohaselt võis nõukogu hinnatasemeid muuta, tegutsedes Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 37 lõikes 2 sätestatud korras. Arvestades hinnasüsteemide tundlikkust, tuleks täpsustada, et aluslepingu artikli 43 lõike 2 kohane hinnatasemete muutmise võimalus kehtib kõigi käesoleva määrusega hõlmatud sektorite suhtes. |
| --- | --- |

(18)

Teravilja-, veise- ja vasikaliha, piima- ja piimatoodete turu ühine korraldus sisaldas sätteid, mille kohaselt võis nõukogu hinnatasemeid muuta, tegutsedes Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 37 lõikes 2 sätestatud korras. Arvestades hinnasüsteemide tundlikkust, tuleks täpsustada, et aluslepingu artikli 43 lõike 2 kohane hinnatasemete muutmise võimalus kehtib kõigi käesoleva määrusega hõlmatud sektorite suhtes.

| (19) | Võrdlushind tuleb määrata kindlaks valge suhkru ja toorsuhkru standardkvaliteedi kohta. Sellised standardkvaliteedid peaksid vastama liidus toodetud suhkru tüüpilisele keskmisele kvaliteedile ja need tuleks kindlaks määrata suhkrukaubanduses kasutatavate kriteeriumide alusel. Standardkvaliteete peab olema võimalik uuesti läbi vaadata, et võtta arvesse eelkõige turunõudeid ja tehnilise analüüsi arengut. |
| --- | --- |

(19)

Võrdlushind tuleb määrata kindlaks valge suhkru ja toorsuhkru standardkvaliteedi kohta. Sellised standardkvaliteedid peaksid vastama liidus toodetud suhkru tüüpilisele keskmisele kvaliteedile ja need tuleks kindlaks määrata suhkrukaubanduses kasutatavate kriteeriumide alusel. Standardkvaliteete peab olema võimalik uuesti läbi vaadata, et võtta arvesse eelkõige turunõudeid ja tehnilise analüüsi arengut.

| (20) | Selleks et tagada usaldusväärne teave hindade kohta liidu suhkruturgudel, tuleks käesoleva määrusega ette näha hinnaaruandluse süsteem, mille põhjal tuleks kindlaks määrata valge suhkru turuhinna tasemed. |
| --- | --- |

(20)

Selleks et tagada usaldusväärne teave hindade kohta liidu suhkruturgudel, tuleks käesoleva määrusega ette näha hinnaaruandluse süsteem, mille põhjal tuleks kindlaks määrata valge suhkru turuhinna tasemed.

| (21) | Määrusega (EÜ) nr 72/2009 tehtud muudatuste kohaselt on teravilja, riisi, või ja lõssipulbri sekkumissüsteem avatud aasta teatavatel perioodidel. Veise- ja vasikalihasektori puhul peaks riikliku sekkumise alustamine ja lõpetamine sõltuma teatava perioodi turuhinnatasemetest. |
| --- | --- |

(21)

Määrusega (EÜ) nr 72/2009 tehtud muudatuste kohaselt on teravilja, riisi, või ja lõssipulbri sekkumissüsteem avatud aasta teatavatel perioodidel. Veise- ja vasikalihasektori puhul peaks riikliku sekkumise alustamine ja lõpetamine sõltuma teatava perioodi turuhinnatasemetest.

| (22) | Minevikus vähendas teravilja-, riisi- ning veise- ja vasikalihaturu ühine korraldus riiklikul sekkumisel rakendatavat hinnataset ning määras selle kindlaks otsetoetuskavade kasutuselevõtuga nendes sektorites. Seega on nende toetuskavade raames antav abi ja sekkumishinnad omavahel tihedalt seotud. Piima- ja piimatootesektori toodete vastav hinnatase oli kindlaks määratud, et edendada asjakohase sektori toodete tarbimist ja parandada nende konkurentsivõimet. Kõnealused poliitilised otsused jäävad endiselt jõusse. |
| --- | --- |

(22)

Minevikus vähendas teravilja-, riisi- ning veise- ja vasikalihaturu ühine korraldus riiklikul sekkumisel rakendatavat hinnataset ning määras selle kindlaks otsetoetuskavade kasutuselevõtuga nendes sektorites. Seega on nende toetuskavade raames antav abi ja sekkumishinnad omavahel tihedalt seotud. Piima- ja piimatootesektori toodete vastav hinnatase oli kindlaks määratud, et edendada asjakohase sektori toodete tarbimist ja parandada nende konkurentsivõimet. Kõnealused poliitilised otsused jäävad endiselt jõusse.

| (23) | Käesolevas määruses tuleks sätestada riikliku sekkumise käigus ostetud toodete müümise võimalus. Selliseid meetmeid tuleks võtta viisil, mis väldib turuhäireid ning tagab võrdse juurdepääsu kaupadele ja ostjate võrdse kohtlemise. |
| --- | --- |

(23)

Käesolevas määruses tuleks sätestada riikliku sekkumise käigus ostetud toodete müümise võimalus. Selliseid meetmeid tuleks võtta viisil, mis väldib turuhäireid ning tagab võrdse juurdepääsu kaupadele ja ostjate võrdse kohtlemise.

| (24) | Aluslepingu artikli 39 lõikes 1 määratletud ÜPP eesmärgid hõlmavad turgude tasakaalustamist ja mõistliku hinnaga toodangu tarbijani jõudmise tagamist. Aastate jooksul on toiduabi jaotamise programm aidanud edukalt kaasa nende kahe eesmärgi saavutamisele. See peaks jätkuvalt tagama ÜPP eesmärkide täitmise ja aitama saavutada ühtekuuluvuse eesmärke. ÜPP järjestikused reformid on viinud nii sekkumisvarude kui ka toiduainete valiku järkjärgulisele vähendamisele. Järelikult peaksid turuostud muutuma abiprogrammi toiduainetega varustamise pidevaks allikaks. |
| --- | --- |

(24)

Aluslepingu artikli 39 lõikes 1 määratletud ÜPP eesmärgid hõlmavad turgude tasakaalustamist ja mõistliku hinnaga toodangu tarbijani jõudmise tagamist. Aastate jooksul on toiduabi jaotamise programm aidanud edukalt kaasa nende kahe eesmärgi saavutamisele. See peaks jätkuvalt tagama ÜPP eesmärkide täitmise ja aitama saavutada ühtekuuluvuse eesmärke. ÜPP järjestikused reformid on viinud nii sekkumisvarude kui ka toiduainete valiku järkjärgulisele vähendamisele. Järelikult peaksid turuostud muutuma abiprogrammi toiduainetega varustamise pidevaks allikaks.

| (25) | Eelarve mõistliku haldamise tagamiseks ning liidu abiprogrammi ühtekuuluvusaspektist täielikuks kasusaamiseks tuleks kehtestada liidu toetuse kindlaksmääratud ülemmäär ja liikmesriigid peaksid sätestama toiduabi jaotamise programmi kaasrahastamise. Lisaks on kogemused näidanud, et programmi jaoks on vaja pikemaajalisi perspektiive. Seepärast peaks komisjon kehtestama abiprogrammi rakendamiseks kolmeaastased kavad ning liikmesriigid peaksid valmistama ette riiklike toiduabi jaotamise programmid ja määrama kindlaks oma eesmärgid ja prioriteedid, sealhulgas toitumisalased kaalutlused. Lisaks peaksid liikmesriigid tegema piisavalt haldus- ja füüsilisi kontrolle ning nägema ette karistused rikkumiste korral, selleks et tagada kolmeaastase abikava rakendamine kooskõlas kohaldatavate eeskirjadega. |
| --- | --- |

(25)

Eelarve mõistliku haldamise tagamiseks ning liidu abiprogrammi ühtekuuluvusaspektist täielikuks kasusaamiseks tuleks kehtestada liidu toetuse kindlaksmääratud ülemmäär ja liikmesriigid peaksid sätestama toiduabi jaotamise programmi kaasrahastamise. Lisaks on kogemused näidanud, et programmi jaoks on vaja pikemaajalisi perspektiive. Seepärast peaks komisjon kehtestama abiprogrammi rakendamiseks kolmeaastased kavad ning liikmesriigid peaksid valmistama ette riiklike toiduabi jaotamise programmid ja määrama kindlaks oma eesmärgid ja prioriteedid, sealhulgas toitumisalased kaalutlused. Lisaks peaksid liikmesriigid tegema piisavalt haldus- ja füüsilisi kontrolle ning nägema ette karistused rikkumiste korral, selleks et tagada kolmeaastase abikava rakendamine kooskõlas kohaldatavate eeskirjadega.

| (26) | Selleks et tagada enim puudust kannatavatele isikutele toiduabi jaotamise programmi läbipaistev, ühtne ja tõhus toimimine, peaks komisjon kehtestama kolmeaastase abikava vastuvõtmise ja läbivaatamise korra ning kõnealused kavad vastu võtma ja vajaduse korral läbi vaatama. Komisjon peaks vastu võtma sätted kolmeaastasesse abikavasse lisada tulevate täiendavate elementide kohta, toodete tarnimise eeskirjad, samuti sekkumisvarudest toodete väljavõtmise (sealhulgas liikmesriikide vaheline ülekandmine) suhtes kohaldatavad menetlused ja tähtajad ning eeskirjad riiklike toiduabiprogrammide formaadi ja rakendamise aastaaruannete kohta. Selleks et tagada kolmeaastaste kavade ühetaoline rakendamine liikmesriikides, peaks komisjon kehtestama liikmesriikide poolt kõlblikuks tunnistatud heategevusorganisatsioonidele kulude hüvitamise korra, sealhulgas tähtajad ja rahalised ülempiirid, hankemenetluse tingimused ning toiduainete ja nende tarnimise suhtes kohaldatavad tingimused. Lisaks tuleks vastu võtta eeskirjad, milles sätestatakse liikmesriikide kohustused seoses kontrollide, maksete korra ja maksetähtaegadega, sealhulgas vähendamised nende eiramise korral, raamatupidamissätted ning ülesanded, mida riiklikud sekkumisametid peavad täitma, sealhulgas liikmesriikidevahelise ülekandmise korral. |
| --- | --- |

(26)

Selleks et tagada enim puudust kannatavatele isikutele toiduabi jaotamise programmi läbipaistev, ühtne ja tõhus toimimine, peaks komisjon kehtestama kolmeaastase abikava vastuvõtmise ja läbivaatamise korra ning kõnealused kavad vastu võtma ja vajaduse korral läbi vaatama. Komisjon peaks vastu võtma sätted kolmeaastasesse abikavasse lisada tulevate täiendavate elementide kohta, toodete tarnimise eeskirjad, samuti sekkumisvarudest toodete väljavõtmise (sealhulgas liikmesriikide vaheline ülekandmine) suhtes kohaldatavad menetlused ja tähtajad ning eeskirjad riiklike toiduabiprogrammide formaadi ja rakendamise aastaaruannete kohta. Selleks et tagada kolmeaastaste kavade ühetaoline rakendamine liikmesriikides, peaks komisjon kehtestama liikmesriikide poolt kõlblikuks tunnistatud heategevusorganisatsioonidele kulude hüvitamise korra, sealhulgas tähtajad ja rahalised ülempiirid, hankemenetluse tingimused ning toiduainete ja nende tarnimise suhtes kohaldatavad tingimused. Lisaks tuleks vastu võtta eeskirjad, milles sätestatakse liikmesriikide kohustused seoses kontrollide, maksete korra ja maksetähtaegadega, sealhulgas vähendamised nende eiramise korral, raamatupidamissätted ning ülesanded, mida riiklikud sekkumisametid peavad täitma, sealhulgas liikmesriikidevahelise ülekandmise korral.

| (27) | Piimaturu tasakaalustamiseks ning turuhindade stabiliseerimiseks on käesolevas määruses sätestatud eraladustusabi andmine teatavate võitoodete puhul. Lisaks on komisjonile antud õigus otsustada valge suhkru, teatavate oliiviõliliikide ning teatavate veise- ja vasikalihatoodete, sea-, lamba- ja kitseliha eraladusabi andmise üle. |
| --- | --- |

(27)

Piimaturu tasakaalustamiseks ning turuhindade stabiliseerimiseks on käesolevas määruses sätestatud eraladustusabi andmine teatavate võitoodete puhul. Lisaks on komisjonile antud õigus otsustada valge suhkru, teatavate oliiviõliliikide ning teatavate veise- ja vasikalihatoodete, sea-, lamba- ja kitseliha eraladusabi andmise üle.

| (28) | Liidu rümpade klassifitseerimisskaalad veise- ja vasikaliha-, sealiha-, lamba- ja kitselihasektoris on väga olulised kõnealustes sektorites hindade registreerimiseks ja sekkumiskorra kohaldamiseks. Lisaks sellele järgivad nad turu läbipaistvuse parandamise eesmärki. |
| --- | --- |

(28)

Liidu rümpade klassifitseerimisskaalad veise- ja vasikaliha-, sealiha-, lamba- ja kitselihasektoris on väga olulised kõnealustes sektorites hindade registreerimiseks ja sekkumiskorra kohaldamiseks. Lisaks sellele järgivad nad turu läbipaistvuse parandamise eesmärki.

| (29) | Loomataudide leviku tõkestamiseks kavandatud meetmete kohaldamisest tulenevad vaba ringluse piirangud võivad ühe või mitme liikmesriigi teatavate toodete turul põhjustada raskusi. Kogemused näitavad, et tõsised turuhäired, näiteks tarbimise või hindade oluline vähenemine, võivad olla seotud inimeste või loomade terviseriskidest tuleneva tarbijate usalduse kaotusega. |
| --- | --- |

(29)

Loomataudide leviku tõkestamiseks kavandatud meetmete kohaldamisest tulenevad vaba ringluse piirangud võivad ühe või mitme liikmesriigi teatavate toodete turul põhjustada raskusi. Kogemused näitavad, et tõsised turuhäired, näiteks tarbimise või hindade oluline vähenemine, võivad olla seotud inimeste või loomade terviseriskidest tuleneva tarbijate usalduse kaotusega.

| (30) | Veise- ja vasikaliha, piima ja piimatoodete, sealiha, lamba- ja kitseliha, munade ja kodulinnuliha erakorralised turutoetusmeetmed peaksid olema otseselt seotud haiguste leviku tõkestamiseks vastuvõetud tervishoiu- ja veterinaarmeetmetega või neile järgnema. Neid meetmeid tuleks võtta liikmesriikide palvel, et vältida tõsiseid häireid asjaomastel turgudel. |
| --- | --- |

(30)

Veise- ja vasikaliha, piima ja piimatoodete, sealiha, lamba- ja kitseliha, munade ja kodulinnuliha erakorralised turutoetusmeetmed peaksid olema otseselt seotud haiguste leviku tõkestamiseks vastuvõetud tervishoiu- ja veterinaarmeetmetega või neile järgnema. Neid meetmeid tuleks võtta liikmesriikide palvel, et vältida tõsiseid häireid asjaomastel turgudel.

| (31) | Käesoleva määrusega tuleks komisjonile ette näha võimalus võtta vastu erisekkumismeetmed, kui see on vajalik tõhusaks ja tulemuslikuks reageerimiseks teraviljasektori turuhäirete ohule ning ulatusliku riikliku sekkumise vältimiseks liidu teatavate piirkondade riisisektoris või koorimata riisi puudujääkide kompenseerimiseks pärast loodusõnnetusi. |
| --- | --- |

(31)

Käesoleva määrusega tuleks komisjonile ette näha võimalus võtta vastu erisekkumismeetmed, kui see on vajalik tõhusaks ja tulemuslikuks reageerimiseks teraviljasektori turuhäirete ohule ning ulatusliku riikliku sekkumise vältimiseks liidu teatavate piirkondade riisisektoris või koorimata riisi puudujääkide kompenseerimiseks pärast loodusõnnetusi.

| (32) | Selleks et tagada liidu suhkrupeedi- ja suhkrurookasvatajatele rahuldav elatustase, tuleks kindlaks määrata kvoodikohase ja standardkvaliteedile vastava suhkrupeedi miinimumhind ning määratleda kõnealune standardkvaliteet. |
| --- | --- |

(32)

Selleks et tagada liidu suhkrupeedi- ja suhkrurookasvatajatele rahuldav elatustase, tuleks kindlaks määrata kvoodikohase ja standardkvaliteedile vastava suhkrupeedi miinimumhind ning määratleda kõnealune standardkvaliteet.

| (33) | Suhkruettevõtjate ja suhkrupeedikasvatajate õiguste ja kohustuste õiglase tasakaalu tagamiseks on vaja erivahendeid. Seepärast tuleks kehtestada standardsätted, mis reguleerivad mitme kutseala vahelisi kokkuleppeid. |
| --- | --- |

(33)

Suhkruettevõtjate ja suhkrupeedikasvatajate õiguste ja kohustuste õiglase tasakaalu tagamiseks on vaja erivahendeid. Seepärast tuleks kehtestada standardsätted, mis reguleerivad mitme kutseala vahelisi kokkuleppeid.

| (34) | Erinevate looduslike, majanduslike ja tehniliste tingimuste tõttu on suhkrupeedi ostutingimusi liidus raske ühtlustada. Suhkrupeedikasvatajate ühenduste ja suhkruettevõtjate ühenduste vahel on juba sõlmitud majandusharusisesed kokkulepped. Raamsätetega peaks seepärast määratlema üksnes suhkrupeedikasvatajatelt ja suhkrutootjatelt nõutavad miinimumtagatised, et tagada suhkruturu nõuetekohane toimimine, ja teatavatest eeskirjadest erandite tegemine peaks olema võimalik majandusharusiseste kokkulepetega. |
| --- | --- |

(34)

Erinevate looduslike, majanduslike ja tehniliste tingimuste tõttu on suhkrupeedi ostutingimusi liidus raske ühtlustada. Suhkrupeedikasvatajate ühenduste ja suhkruettevõtjate ühenduste vahel on juba sõlmitud majandusharusisesed kokkulepped. Raamsätetega peaks seepärast määratlema üksnes suhkrupeedikasvatajatelt ja suhkrutootjatelt nõutavad miinimumtagatised, et tagada suhkruturu nõuetekohane toimimine, ja teatavatest eeskirjadest erandite tegemine peaks olema võimalik majandusharusiseste kokkulepetega.

| (35) | Suhkrusektoris sätestatud tootmismaks, millega kaetakse tekkinud kulusid, tuleks kehtestada käesoleva määrusega. |
| --- | --- |

(35)

Suhkrusektoris sätestatud tootmismaks, millega kaetakse tekkinud kulusid, tuleks kehtestada käesoleva määrusega.

| (36) | Et säilitada suhkruturgudel tasakaal võrdlushinna-lähedasel tasemel, tuleks ette näha võimalus otsustada suhkur turult kõrvaldada ajavahemikuks, mil tasakaal turul taastub. |
| --- | --- |

(36)

Et säilitada suhkruturgudel tasakaal võrdlushinna-lähedasel tasemel, tuleks ette näha võimalus otsustada suhkur turult kõrvaldada ajavahemikuks, mil tasakaal turul taastub.

| (37) | Elustaimede, veise- ja vasikaliha, sealiha, lamba- ja kitseliha, munade ja kodulinnuliha puhul tuleks sätestada teatavate meetmete vastuvõtmise võimalus pakkumise kohandamiseks turu nõuetele. Niisugused meetmed võivad kaasa aidata turgude stabiliseerimisele ja põllumajandusega tegeleva asjaomase rahvastikuosa rahuldava elatustaseme tagamisele. |
| --- | --- |

(37)

Elustaimede, veise- ja vasikaliha, sealiha, lamba- ja kitseliha, munade ja kodulinnuliha puhul tuleks sätestada teatavate meetmete vastuvõtmise võimalus pakkumise kohandamiseks turu nõuetele. Niisugused meetmed võivad kaasa aidata turgude stabiliseerimisele ja põllumajandusega tegeleva asjaomase rahvastikuosa rahuldava elatustaseme tagamisele.

| (38) | Suhkrusektoris on koguseline tootmispiirang olnud oluline turupoliitika vahend. Põhjused, miks ühendus varem suhkrusektoris tootmiskvootide süsteemi kasutusele võttis, kehtivad endiselt. |
| --- | --- |

(38)

Suhkrusektoris on koguseline tootmispiirang olnud oluline turupoliitika vahend. Põhjused, miks ühendus varem suhkrusektoris tootmiskvootide süsteemi kasutusele võttis, kehtivad endiselt.

| (39) | Käesoleva määruse kohane suhkrukvoodisüsteem peaks eelkõige säilitama kvootide õigusliku seisundi, kuna vastavalt Euroopa Liidu Kohtu praktikale on kvoodisüsteem suhkrusektori turu reguleerimise mehhanism, mille eesmärk on tagada üldistes huvides olevate eesmärkide saavutamine. |
| --- | --- |

(39)

Käesoleva määruse kohane suhkrukvoodisüsteem peaks eelkõige säilitama kvootide õigusliku seisundi, kuna vastavalt Euroopa Liidu Kohtu praktikale on kvoodisüsteem suhkrusektori turu reguleerimise mehhanism, mille eesmärk on tagada üldistes huvides olevate eesmärkide saavutamine.

| (40) | Käesoleva määrusega tuleks ette näha võimalus suhkrukvootide kohandamiseks, et võtta arvesse liikmesriikide otsuseid seoses riikide kvootidega. |
| --- | --- |

(40)

Käesoleva määrusega tuleks ette näha võimalus suhkrukvootide kohandamiseks, et võtta arvesse liikmesriikide otsuseid seoses riikide kvootidega.

| (41) | Arvestades vajadust võimaldada teatavat riiklikku paindlikkust töötleva tööstuse ning suhkrupeedi- ja suhkrurookasvatuse struktuurilise kohanduse tõttu kvootide kohaldamise perioodil, tuleks liikmesriikidele ette näha võimalus lubada ettevõtjate kvoote teatavates piirides muuta, piiramata seejuures ümberkorraldusfondi kui vahendi toimimist. |
| --- | --- |

(41)

Arvestades vajadust võimaldada teatavat riiklikku paindlikkust töötleva tööstuse ning suhkrupeedi- ja suhkrurookasvatuse struktuurilise kohanduse tõttu kvootide kohaldamise perioodil, tuleks liikmesriikidele ette näha võimalus lubada ettevõtjate kvoote teatavates piirides muuta, piiramata seejuures ümberkorraldusfondi kui vahendi toimimist.

| (42) | Et vältida suhkru ülejääkidest tulenevaid suhkruturu moonutusi, peaks võimaldama komisjonil teatavatest kriteeriumidest lähtudes ette näha kvoodikohases tootmises töödeldava suhkru, isoglükoosi või inuliinisiirupi ülejääkide ülekandmise järgmisse turustusaastasse. Lisaks sellele, kui kehtivaid tingimusi teatavate koguste osas ei täideta, kehtestatakse ülejäägile samuti tasu, et vältida selliste turuolukorda ohustavate koguste kuhjumist. |
| --- | --- |

(42)

Et vältida suhkru ülejääkidest tulenevaid suhkruturu moonutusi, peaks võimaldama komisjonil teatavatest kriteeriumidest lähtudes ette näha kvoodikohases tootmises töödeldava suhkru, isoglükoosi või inuliinisiirupi ülejääkide ülekandmise järgmisse turustusaastasse. Lisaks sellele, kui kehtivaid tingimusi teatavate koguste osas ei täideta, kehtestatakse ülejäägile samuti tasu, et vältida selliste turuolukorda ohustavate koguste kuhjumist.

| (43) | Piimakvootide süsteem tuleks säilitada kuni selle aegumiseni 2015. aastal, sealhulgas tuleks säilitada tasu kohaldamine üle teatava tagatud alammäära kogutud või otsetarbimiseks müüdud piima kogustele. |
| --- | --- |

(43)

Piimakvootide süsteem tuleks säilitada kuni selle aegumiseni 2015. aastal, sealhulgas tuleks säilitada tasu kohaldamine üle teatava tagatud alammäära kogutud või otsetarbimiseks müüdud piima kogustele.

| (44) | Tuleks säilitada piima tarnete ja otseturustamise eristamine ning süsteemi tuleks kohaldada individuaalsete tegelike rasvasisalduste ja piima siseriikliku baasrasvasisalduse alusel. Põllumajandustootjatel peaks teatavatel tingimustel olema lubatud oma individuaalset kvooti ajutiselt üle kanda. Lisaks tuleks säilitada põhimõte, mille kohaselt põllumajandusettevõtte müümisel, rentimisel või pärandina ülekandmisel läheb vastav kvoot koos asjaomase maaga üle ostjale, rentnikule või pärijale, kusjuures tuleks säilitada erandid kvootide põllumajandusettevõttega sidumise põhimõttele, et jätkata piimatootmise ümberkorraldamist ja parandada keskkonda. Kooskõlas kvootide mitut liiki ülekandmiste ja objektiivsete kriteeriumide kasutamisega tuleks kehtestada eeskirjad, mille alusel on liikmesriikidel õigus suunata osa ülekantavaid kvoote riiklikku reservi. |
| --- | --- |

(44)

Tuleks säilitada piima tarnete ja otseturustamise eristamine ning süsteemi tuleks kohaldada individuaalsete tegelike rasvasisalduste ja piima siseriikliku baasrasvasisalduse alusel. Põllumajandustootjatel peaks teatavatel tingimustel olema lubatud oma individuaalset kvooti ajutiselt üle kanda. Lisaks tuleks säilitada põhimõte, mille kohaselt põllumajandusettevõtte müümisel, rentimisel või pärandina ülekandmisel läheb vastav kvoot koos asjaomase maaga üle ostjale, rentnikule või pärijale, kusjuures tuleks säilitada erandid kvootide põllumajandusettevõttega sidumise põhimõttele, et jätkata piimatootmise ümberkorraldamist ja parandada keskkonda. Kooskõlas kvootide mitut liiki ülekandmiste ja objektiivsete kriteeriumide kasutamisega tuleks kehtestada eeskirjad, mille alusel on liikmesriikidel õigus suunata osa ülekantavaid kvoote riiklikku reservi.

| (45) | Kvoodiületamise tasu piima ja muude piimatoodete puhul tuleks kehtestada hoiataval tasemel ning liikmesriik peab seda maksma kohe, kui tootmiskvooti on ületatud. Sel juhul peaks liikmesriik maksekohustuse jagama kvoodi ületamise põhjustanud tootjate vahel. Kõnealused tootjad peaksid kohustuma maksma liikmesriigile oma osa tasust üksnes asjaolu tõttu, et nad on ületanud neile eraldatud kvoote. Liikmesriigid peaksid maksma Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) nende tootmiskvooti ületavale osale vastavat tasu, mida vähendatakse 1 % suuruse summa võrra, et võtta arvesse pankrotijuhtumeid või teatavate tootjate lõplikku suutmatust maksta oma osa kõnealusest tasust. |
| --- | --- |

(45)

Kvoodiületamise tasu piima ja muude piimatoodete puhul tuleks kehtestada hoiataval tasemel ning liikmesriik peab seda maksma kohe, kui tootmiskvooti on ületatud. Sel juhul peaks liikmesriik maksekohustuse jagama kvoodi ületamise põhjustanud tootjate vahel. Kõnealused tootjad peaksid kohustuma maksma liikmesriigile oma osa tasust üksnes asjaolu tõttu, et nad on ületanud neile eraldatud kvoote. Liikmesriigid peaksid maksma Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) nende tootmiskvooti ületavale osale vastavat tasu, mida vähendatakse 1 % suuruse summa võrra, et võtta arvesse pankrotijuhtumeid või teatavate tootjate lõplikku suutmatust maksta oma osa kõnealusest tasust.

| (46) | Piima kvoodisüsteemi peamine eesmärk, milleks on vähendada vastaval turul nõudmise ja pakkumise vahelist tasakaalustamatust ning sellest tulenevaid struktuurilisi ülejääke, saavutades seeläbi turu parema tasakaalu, vähendas ilmselt turule orienteeritust, kuna see moonutas põllumajandustootjate reageeringut hinnasignaalidele ning takistas efektiivsuse kasvu sektoris ja aeglustas ümberkorraldusi. Seetõttu on ette nähtud piimakvootide järkjärguline kaotamine iga-aastase kasvu abil (1 % turustusaasta kohta ajavahemikul 2009/2010–2013/2014). Seoses piimasektori ümberkorraldamisega tuleks liikmesriikidel lubada kuni 2014. aasta 31. märtsini anda teatavates piirides täiendavat riiklikku toetust. Nõukogu määrusega (EÜ) nr 248/2008 (7) muudetud määrusesse (EÜ) nr 1234/2007 inkorporeeritud kvoodi suurendamine ja 1 % aastane suurendamine koos muude muudatustega, mis vähendavad kvoodiületamise tasu kaasnemise tõenäosust, tähendab, et praeguste tootmismallide alusel esineks kvoodiületamise tasu oht vaid Itaalia puhul, kui 1 % aastast suurenemist kohaldataks ajavahemikust 2009/2010 kuni 2013/2014. Seetõttu on kõigi liikmesriikide praegusi tootmismalle arvesse võttes kvooti Itaalia puhul varakult suurendatud, et seda ohtu vältida. |
| --- | --- |

(46)

Piima kvoodisüsteemi peamine eesmärk, milleks on vähendada vastaval turul nõudmise ja pakkumise vahelist tasakaalustamatust ning sellest tulenevaid struktuurilisi ülejääke, saavutades seeläbi turu parema tasakaalu, vähendas ilmselt turule orienteeritust, kuna see moonutas põllumajandustootjate reageeringut hinnasignaalidele ning takistas efektiivsuse kasvu sektoris ja aeglustas ümberkorraldusi. Seetõttu on ette nähtud piimakvootide järkjärguline kaotamine iga-aastase kasvu abil (1 % turustusaasta kohta ajavahemikul 2009/2010–2013/2014). Seoses piimasektori ümberkorraldamisega tuleks liikmesriikidel lubada kuni 2014. aasta 31. märtsini anda teatavates piirides täiendavat riiklikku toetust. Nõukogu määrusega (EÜ) nr 248/2008 (7) muudetud määrusesse (EÜ) nr 1234/2007 inkorporeeritud kvoodi suurendamine ja 1 % aastane suurendamine koos muude muudatustega, mis vähendavad kvoodiületamise tasu kaasnemise tõenäosust, tähendab, et praeguste tootmismallide alusel esineks kvoodiületamise tasu oht vaid Itaalia puhul, kui 1 % aastast suurenemist kohaldataks ajavahemikust 2009/2010 kuni 2013/2014. Seetõttu on kõigi liikmesriikide praegusi tootmismalle arvesse võttes kvooti Itaalia puhul varakult suurendatud, et seda ohtu vältida.

| (47) | Määruses (EÜ) nr 1234/2007 on sätestatud eri liiki abikavad. Kuivsööda- ning lina- ja kanepituru abikavas on sätestatud nende sektorite siseturu korraldamise vahendina töötlemistoetused. Määrusega (EÜ) nr 72/2009 tehtud muudatuste tõttu ning nõukogu 19. jaanuari 2009 määruse (EÜ) nr 73/2009 (millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames põllumajandustootjate suhtes kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks, muudetakse määruseid (EÜ) nr 1290/2005, (EÜ) nr 247/2006, (EÜ) nr 378/2007 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1782/2003) (8) kohaselt jätkatakse kuivsööda toetuse maksmist kuni 1. aprillini 2012 ning pika linakiu, lühikese linakiu ja kanepikiu toetuse maksmist kuni 2011/2012. turustusaastani. Määrusega (EÜ) nr 1234/2007 ette nähtud kartulitärklise kvoodisüsteemi ja sellega seonduvat miinimumhinda kohaldatakse kuni 2011/2012. turustusaasta lõpuni. |
| --- | --- |

(47)

Määruses (EÜ) nr 1234/2007 on sätestatud eri liiki abikavad. Kuivsööda- ning lina- ja kanepituru abikavas on sätestatud nende sektorite siseturu korraldamise vahendina töötlemistoetused. Määrusega (EÜ) nr 72/2009 tehtud muudatuste tõttu ning nõukogu 19. jaanuari 2009 määruse (EÜ) nr 73/2009 (millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames põllumajandustootjate suhtes kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks, muudetakse määruseid (EÜ) nr 1290/2005, (EÜ) nr 247/2006, (EÜ) nr 378/2007 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1782/2003) (8) kohaselt jätkatakse kuivsööda toetuse maksmist kuni 1. aprillini 2012 ning pika linakiu, lühikese linakiu ja kanepikiu toetuse maksmist kuni 2011/2012. turustusaastani. Määrusega (EÜ) nr 1234/2007 ette nähtud kartulitärklise kvoodisüsteemi ja sellega seonduvat miinimumhinda kohaldatakse kuni 2011/2012. turustusaasta lõpuni.

| (48) | Piimaturu tasakaalustamiseks ning piima ja piimatoodete turuhindade stabiliseerimiseks on vaja meetmeid piimatoodete müügivõimaluste suurendamiseks. Käesoleva määrusega tuleks ette näha toetus teatavate piimatoodete turustamisele konkreetseteks kasutusotstarveteks ja konkreetsetesse sihtkohtadesse. Lisaks sellele tuleks sätestada, et noorte hulgas piima tarbimise ergutamiseks peaks liit katma osa kooliõpilaste piimaga varustamise toetuskuludest. |
| --- | --- |

(48)

Piimaturu tasakaalustamiseks ning piima ja piimatoodete turuhindade stabiliseerimiseks on vaja meetmeid piimatoodete müügivõimaluste suurendamiseks. Käesoleva määrusega tuleks ette näha toetus teatavate piimatoodete turustamisele konkreetseteks kasutusotstarveteks ja konkreetsetesse sihtkohtadesse. Lisaks sellele tuleks sätestada, et noorte hulgas piima tarbimise ergutamiseks peaks liit katma osa kooliõpilaste piimaga varustamise toetuskuludest.

| (49) | Tuleks sätestada tootmistoetuse andmise võimalus juhtudeks, kui teatavate tööstus-, keemia- või farmaatsiatoodete tootmisel tekib vajadus meetmete järele, mille eesmärk on muuta kättesaadavaks teatavad suhkrutooted. |
| --- | --- |

(49)

Tuleks sätestada tootmistoetuse andmise võimalus juhtudeks, kui teatavate tööstus-, keemia- või farmaatsiatoodete tootmisel tekib vajadus meetmete järele, mille eesmärk on muuta kättesaadavaks teatavad suhkrutooted.

| (50) | Määruse (EÜ) nr 73/2009 kohaselt on humala pindalatoetus tootmiskohustusega sidumata alates 1. jaanuarist 2010. Selleks et võimaldada humalatootjaid ühendavatel tootjaorganisatsioonidel oma tegevust endisel kujul jätkata, tuleks lisada erisäte, mille kohaselt on asjaomases liikmesriigis võimalik kasutada samaväärseid summasid samade tegevuste rahastamiseks. |
| --- | --- |

(50)

Määruse (EÜ) nr 73/2009 kohaselt on humala pindalatoetus tootmiskohustusega sidumata alates 1. jaanuarist 2010. Selleks et võimaldada humalatootjaid ühendavatel tootjaorganisatsioonidel oma tegevust endisel kujul jätkata, tuleks lisada erisäte, mille kohaselt on asjaomases liikmesriigis võimalik kasutada samaväärseid summasid samade tegevuste rahastamiseks.

| (51) | Selleks et ergutada tunnustatud ettevõtjate organisatsioone koostama töökavasid oliiviõli ja lauaoliivide tootmiskvaliteedi parandamiseks, on vaja liidu rahastamist, mis koosneb otsetoetuse sellest osast, mille liikmesriigid võivad kooskõlas määrusega (EÜ) nr 73/2009 kinni pidada. Sellega seoses tuleks käesolevas määruses sätestada liidu toetuse andmine vastavalt kõnealuste töökavade raames võetavatele meetmetele antud prioriteetidele. |
| --- | --- |

(51)

Selleks et ergutada tunnustatud ettevõtjate organisatsioone koostama töökavasid oliiviõli ja lauaoliivide tootmiskvaliteedi parandamiseks, on vaja liidu rahastamist, mis koosneb otsetoetuse sellest osast, mille liikmesriigid võivad kooskõlas määrusega (EÜ) nr 73/2009 kinni pidada. Sellega seoses tuleks käesolevas määruses sätestada liidu toetuse andmine vastavalt kõnealuste töökavade raames võetavatele meetmetele antud prioriteetidele.

| (52) | Käesolevas määruses eristatakse ühelt poolt puu- ja köögivilja, sealhulgas turustamiseks ettenähtud puu- ja köögivilja ning töötlemiseks ette nähtud puu- ja köögivilja, ning teiselt poolt töödeldud puu- ja köögivilja. Tootjaorganisatsioone käsitlevaid eeskirju, rakenduskavasid ja liidu finantsabi kohaldatakse üksnes puu- ja köögivilja ning töötlemiseks ette nähtud puu- ja köögivilja suhtes. |
| --- | --- |

(52)

Käesolevas määruses eristatakse ühelt poolt puu- ja köögivilja, sealhulgas turustamiseks ettenähtud puu- ja köögivilja ning töötlemiseks ette nähtud puu- ja köögivilja, ning teiselt poolt töödeldud puu- ja köögivilja. Tootjaorganisatsioone käsitlevaid eeskirju, rakenduskavasid ja liidu finantsabi kohaldatakse üksnes puu- ja köögivilja ning töötlemiseks ette nähtud puu- ja köögivilja suhtes.

| (53) | Tootjaorganisatsioonid on puu- ja köögiviljaturu ühise korralduse põhilised osapooled. Nõudmise üha suureneva kontsentreerumise tõttu on pakkumise rühmitamine nende organisatsioonide kaudu majanduslikult vajalikum kui kunagi varem, et tugevdada tootjate positsiooni turul. Niisugune rühmitumine peaks toimuma vabatahtlikkuse alusel ning tõestama oma kasulikkust tootjaorganisatsioonide liikmetele pakutavate teenuste ulatuse ja tõhususega. Kuna tootjaorganisatsioonid tegutsevad üksnes oma liikmete huvides, tuleks neid käsitada organisatsioonidena, mis tegutsevad majandusküsimustes oma liikmete nimel ja huvides. |
| --- | --- |

(53)

Tootjaorganisatsioonid on puu- ja köögiviljaturu ühise korralduse põhilised osapooled. Nõudmise üha suureneva kontsentreerumise tõttu on pakkumise rühmitamine nende organisatsioonide kaudu majanduslikult vajalikum kui kunagi varem, et tugevdada tootjate positsiooni turul. Niisugune rühmitumine peaks toimuma vabatahtlikkuse alusel ning tõestama oma kasulikkust tootjaorganisatsioonide liikmetele pakutavate teenuste ulatuse ja tõhususega. Kuna tootjaorganisatsioonid tegutsevad üksnes oma liikmete huvides, tuleks neid käsitada organisatsioonidena, mis tegutsevad majandusküsimustes oma liikmete nimel ja huvides.

| (54) | Puu- ja köögivilja tootmismahtu ei ole võimalik täpselt prognoosida ning need riknevad kiiresti. Isegi piiratud ülejäägid võivad turgu märkimisväärselt häirida. Seepärast tuleks kehtestada riskjuhtimismeetmed. Tootjaorganisatsioonide atraktiivsuse suurendamiseks tuleks kõnealused meetmed lisada rakenduskavadesse. |
| --- | --- |

(54)

Puu- ja köögivilja tootmismahtu ei ole võimalik täpselt prognoosida ning need riknevad kiiresti. Isegi piiratud ülejäägid võivad turgu märkimisväärselt häirida. Seepärast tuleks kehtestada riskjuhtimismeetmed. Tootjaorganisatsioonide atraktiivsuse suurendamiseks tuleks kõnealused meetmed lisada rakenduskavadesse.

| (55) | Puu- ja köögivilja tootmine ning turustamine peaks igati arvestama keskkonnaprobleeme, sealhulgas viljelustavasid, jäätmekäitlust ja turult kõrvaldatud toodete hävitamist, eeskätt vee kvaliteedi kaitse, bioloogilise mitmekesisuse säilitamise ja maapiirkondade korrashoiu seisukohalt. |
| --- | --- |

(55)

Puu- ja köögivilja tootmine ning turustamine peaks igati arvestama keskkonnaprobleeme, sealhulgas viljelustavasid, jäätmekäitlust ja turult kõrvaldatud toodete hävitamist, eeskätt vee kvaliteedi kaitse, bioloogilise mitmekesisuse säilitamise ja maapiirkondade korrashoiu seisukohalt.

| (56) | 1. mail 2004. aastal või pärast seda kuupäeva Euroopa Liiduga ühinenud liikmesriikide, äärepoolseimate piirkondade või väiksemate Egeuse mere saarte puu- ja köögiviljasektori tootjarühmadel, kes kooskõlas käesoleva määrusega soovivad omandada tootjaorganisatsiooni staatust, tuleks lubada kasutada üleminekuperioodi, mille jooksul saab tootjarühm teatavate kohustuste alusel riiklikku ja liidu rahalist toetust. |
| --- | --- |

(56)

1. mail 2004. aastal või pärast seda kuupäeva Euroopa Liiduga ühinenud liikmesriikide, äärepoolseimate piirkondade või väiksemate Egeuse mere saarte puu- ja köögiviljasektori tootjarühmadel, kes kooskõlas käesoleva määrusega soovivad omandada tootjaorganisatsiooni staatust, tuleks lubada kasutada üleminekuperioodi, mille jooksul saab tootjarühm teatavate kohustuste alusel riiklikku ja liidu rahalist toetust.

| (57) | Eeskätt puu- ja köögiviljasektori tootjaorganisatsioonidele suurema vastutuse andmiseks oma rahaliste otsuste eest ja neile määratud riiklike ressursside ettevalmistamiseks tulevaste nõudmiste jaoks tuleks nende ressursside kasutamisele seada tingimused. Tootjaorganisatsioonide asutatud rakendusfondide ühine rahastamine on sobiv lahendus. Teatavatel juhtudel peaks olema lubatud täiendav rahastamine. Rakendusfonde tuleks kasutada üksnes puu- ja köögiviljasektori rakenduskavade rahastamiseks. Liidu kulude kontrollimiseks peaks rakendusfonde asutavatele tootjaorganisatsioonidele antaval abil olema piir. |
| --- | --- |

(57)

Eeskätt puu- ja köögiviljasektori tootjaorganisatsioonidele suurema vastutuse andmiseks oma rahaliste otsuste eest ja neile määratud riiklike ressursside ettevalmistamiseks tulevaste nõudmiste jaoks tuleks nende ressursside kasutamisele seada tingimused. Tootjaorganisatsioonide asutatud rakendusfondide ühine rahastamine on sobiv lahendus. Teatavatel juhtudel peaks olema lubatud täiendav rahastamine. Rakendusfonde tuleks kasutada üksnes puu- ja köögiviljasektori rakenduskavade rahastamiseks. Liidu kulude kontrollimiseks peaks rakendusfonde asutavatele tootjaorganisatsioonidele antaval abil olema piir.

| (58) | Piirkondades, kus puu- ja köögiviljasektoris on tootmise organiseeritus madal, tuleks lubada täiendavate riiklike rahaliste toetuste andmist. Liikmesriikidele, kellel on erilisi struktuurilisi raskusi, peaks liit need toetused hüvitama. |
| --- | --- |

(58)

Piirkondades, kus puu- ja köögiviljasektoris on tootmise organiseeritus madal, tuleks lubada täiendavate riiklike rahaliste toetuste andmist. Liikmesriikidele, kellel on erilisi struktuurilisi raskusi, peaks liit need toetused hüvitama.

| (59) | Abikava lihtsustamiseks ja kulude vähendamiseks tuleks võimaluse korral rakendusfondide kulutuste abikõlblikkuse määratlemise korda ja eeskirju ühtlustada maapiirkondade arengukavadega, mis nõuaks liikmesriikidelt rakenduskavade riikliku strateegia loomist. |
| --- | --- |

(59)

Abikava lihtsustamiseks ja kulude vähendamiseks tuleks võimaluse korral rakendusfondide kulutuste abikõlblikkuse määratlemise korda ja eeskirju ühtlustada maapiirkondade arengukavadega, mis nõuaks liikmesriikidelt rakenduskavade riikliku strateegia loomist.

| (60) | Selleks et võidelda laste vähese puu- ja köögiviljatarbimisega, on soovitav järjepidevalt suurendada puu- ja köögiviljade osakaalu laste menüüs nende toitumisharjumuste väljakujunemise ajal. Seega peaks liit kaasrahastama puu- ja köögivilja, töödeldud puu- ja köögivilja ning banaanisektori toodete jagamist lastele haridusasutustes ning teatavaid logistika, jagamise, seadmete, reklaami, seire ja hindamisega seotud kulusid. Kava nõuetekohase rakendamise tagamiseks peaksid liikmesriigid, kes soovivad osaleda koolidele puuvilja jagamise kavas, eelnevalt välja töötama strateegia, sealhulgas loetelu abikõlblikest toodetest, mille valikul on lähtutud objektiivsetest kriteeriumidest, sealhulgas toote hooajalisus ja kättesaadavus ning keskkonnaaspektid. |
| --- | --- |

(60)

Selleks et võidelda laste vähese puu- ja köögiviljatarbimisega, on soovitav järjepidevalt suurendada puu- ja köögiviljade osakaalu laste menüüs nende toitumisharjumuste väljakujunemise ajal. Seega peaks liit kaasrahastama puu- ja köögivilja, töödeldud puu- ja köögivilja ning banaanisektori toodete jagamist lastele haridusasutustes ning teatavaid logistika, jagamise, seadmete, reklaami, seire ja hindamisega seotud kulusid. Kava nõuetekohase rakendamise tagamiseks peaksid liikmesriigid, kes soovivad osaleda koolidele puuvilja jagamise kavas, eelnevalt välja töötama strateegia, sealhulgas loetelu abikõlblikest toodetest, mille valikul on lähtutud objektiivsetest kriteeriumidest, sealhulgas toote hooajalisus ja kättesaadavus ning keskkonnaaspektid.

| (61) | Koolidele puuvilja jagamise kava eelarve mõistliku haldamise tagamiseks tuleks kehtestada liidu toetuse kindlaksmääratud ülemmäär ja kaasrahastamise ülemmäär. Liidu toetust ei tohi kasutada olemasolevate riiklike koolidele puuvilja jagamise kavade asendamiseks. Pidades silmas eelarvepiiranguid, peaksid liikmesriigid sellest hoolimata suutma asendada koolidele puuvilja jagamise kavale antava riikliku rahalise toetuse erasektori toetustega. Kava tõhususe suurendamiseks peaksid liikmesriigid kehtestama täiendavad meetmed, mille puhul on liikmesriikidel lubatud anda riiklikku toetust. |
| --- | --- |

(61)

Koolidele puuvilja jagamise kava eelarve mõistliku haldamise tagamiseks tuleks kehtestada liidu toetuse kindlaksmääratud ülemmäär ja kaasrahastamise ülemmäär. Liidu toetust ei tohi kasutada olemasolevate riiklike koolidele puuvilja jagamise kavade asendamiseks. Pidades silmas eelarvepiiranguid, peaksid liikmesriigid sellest hoolimata suutma asendada koolidele puuvilja jagamise kavale antava riikliku rahalise toetuse erasektori toetustega. Kava tõhususe suurendamiseks peaksid liikmesriigid kehtestama täiendavad meetmed, mille puhul on liikmesriikidel lubatud anda riiklikku toetust.

| (62) | Konkureerivate struktuuride tugevdamiseks on vaja tagada veinisektori toetusmeetmed. Kõnealuste meetmete rahastamise ja määratlemise eest peaks vastutama liit, aga piirkondlike organite vajadustele vastava sobiva meetmetekombinatsiooni valik peaks jääma liikmesriikidele, võttes vajaduse korral arvesse piirkonna eripära ning lülitades meetmed ka riiklikesse toetusprogrammidesse. Kõnealuste programmide rakendamise eest peaksid vastutama liikmesriigid. |
| --- | --- |

(62)

Konkureerivate struktuuride tugevdamiseks on vaja tagada veinisektori toetusmeetmed. Kõnealuste meetmete rahastamise ja määratlemise eest peaks vastutama liit, aga piirkondlike organite vajadustele vastava sobiva meetmetekombinatsiooni valik peaks jääma liikmesriikidele, võttes vajaduse korral arvesse piirkonna eripära ning lülitades meetmed ka riiklikesse toetusprogrammidesse. Kõnealuste programmide rakendamise eest peaksid vastutama liikmesriigid.

| (63) | Üks riiklike toetusprogrammide jaoks kõlblik keskne meede peaks olema liidu veinide müügi edendamine ja turustamine kolmandates riikides. Ümberkorraldus- ja muutmistegevuse rahastamist tuleks jätkata, sest neil on veinisektorile positiivne struktuuriline mõju. Samuti peaks olema võimalik toetada veinisektoris selliste investeeringute tegemist, mille eesmärk on parandada ettevõtete majanduse tulemuslikkust. Kõrvalsaaduste destilleerimise toetamine peaks olema selline meede, mida on võimalik kasutada liikmesriikidel, kes soovivad sellist vahendit kasutada, et tagada veini kvaliteet ja kaitsta samal ajal keskkonda. |
| --- | --- |

(63)

Üks riiklike toetusprogrammide jaoks kõlblik keskne meede peaks olema liidu veinide müügi edendamine ja turustamine kolmandates riikides. Ümberkorraldus- ja muutmistegevuse rahastamist tuleks jätkata, sest neil on veinisektorile positiivne struktuuriline mõju. Samuti peaks olema võimalik toetada veinisektoris selliste investeeringute tegemist, mille eesmärk on parandada ettevõtete majanduse tulemuslikkust. Kõrvalsaaduste destilleerimise toetamine peaks olema selline meede, mida on võimalik kasutada liikmesriikidel, kes soovivad sellist vahendit kasutada, et tagada veini kvaliteet ja kaitsta samal ajal keskkonda.

| (64) | Kriisiolukordade vastutustundliku lahendamise soodustamiseks tuleks veinitoetusprogrammide raames rahastada selliseid ennetusvahendeid nagu näiteks saagikindlustus, investeerimisfondid ja roheline korje. |
| --- | --- |

(64)

Kriisiolukordade vastutustundliku lahendamise soodustamiseks tuleks veinitoetusprogrammide raames rahastada selliseid ennetusvahendeid nagu näiteks saagikindlustus, investeerimisfondid ja roheline korje.

| (65) | Samavõrd oluline on, et liikmesriigid võivad erinevatel põhjustel eelistada anda põllumajandustootjatele ühtse otsemaksete kava alusel tootmiskohustusega sidumata toetust. Liikmesriikidel peaks seetõttu olema see võimalus ning ühtse otsemaksete kava eripärade tõttu peaks iga selline makse olema pöördumatu ja sellega peaks vastavalt kaasnema järgnevatel aastatel riiklikeks veinitoetusprogrammideks kasutada olevate eelarveliste vahendite vähenemine. |
| --- | --- |

(65)

Samavõrd oluline on, et liikmesriigid võivad erinevatel põhjustel eelistada anda põllumajandustootjatele ühtse otsemaksete kava alusel tootmiskohustusega sidumata toetust. Liikmesriikidel peaks seetõttu olema see võimalus ning ühtse otsemaksete kava eripärade tõttu peaks iga selline makse olema pöördumatu ja sellega peaks vastavalt kaasnema järgnevatel aastatel riiklikeks veinitoetusprogrammideks kasutada olevate eelarveliste vahendite vähenemine.

| (66) | Veinisektori toetuseks tuleks kasutada ka nõukogu 20. septembri 2005. aasta määruse (EÜ) nr 1698/2005 (Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta) (9) kohaseid struktuurimeetmeid. Määrusega (EÜ) nr 1698/2005 ette nähtud rahaliste vahendite suurendamiseks tuleks kehtestada vahendite järkjärguline ülekandmine kõnealuse määruse kohaste meetmete eelarvesse, kui vastavad summad on piisavalt olulised. |
| --- | --- |

(66)

Veinisektori toetuseks tuleks kasutada ka nõukogu 20. septembri 2005. aasta määruse (EÜ) nr 1698/2005 (Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta) (9) kohaseid struktuurimeetmeid. Määrusega (EÜ) nr 1698/2005 ette nähtud rahaliste vahendite suurendamiseks tuleks kehtestada vahendite järkjärguline ülekandmine kõnealuse määruse kohaste meetmete eelarvesse, kui vastavad summad on piisavalt olulised.

| (67) | Veinituru toimimise parandamiseks peaksid liikmesriigid suutma rakendada tootmisharudevaheliste organisatsioonide otsuseid. Kõnealuste otsuste reguleerimisalasse ei tohiks aga kuuluda konkurentsi moonutada võivad tavad. |
| --- | --- |

(67)

Veinituru toimimise parandamiseks peaksid liikmesriigid suutma rakendada tootmisharudevaheliste organisatsioonide otsuseid. Kõnealuste otsuste reguleerimisalasse ei tohiks aga kuuluda konkurentsi moonutada võivad tavad.

| (68) | Uute istanduste rajamise ajutise keelu rikkumise tõttu on liidus suurenenud veini ületootmise probleem. Liidus leidub märkimisväärsel arvul ebaseaduslikke istandusi, mis tekitab ebaausat konkurentsi, teravdab veinisektori probleeme ning millega tuleb tegeleda. |
| --- | --- |

(68)

Uute istanduste rajamise ajutise keelu rikkumise tõttu on liidus suurenenud veini ületootmise probleem. Liidus leidub märkimisväärsel arvul ebaseaduslikke istandusi, mis tekitab ebaausat konkurentsi, teravdab veinisektori probleeme ning millega tuleb tegeleda.

| (69) | Kuigi uute istanduste rajamise ajutine keeld on mõnevõrra mõjutanud pakkumise ja nõudluse tasakaalu veiniturul, on see samas loonud takistuse konkurentsivõimelistele tootjatele, kes soovivad suurenenud nõudmisele paindlikult vastata. Et turu tasakaalu ei ole veel saavutatud ja kaasmeetmed, näiteks väljajuurimiskava, vajavad jõustumiseks aega, on asjakohane jätta uute istanduste rajamise keeld jõusse kuni 31. detsembrini 2015, millest alates tuleks see aga täielikult tühistada, et võimaldada konkurentsivõimelistel tootjatel vabalt reageerida turutingimustele. Liikmesriikidele tuleks siiski anda võimalus pikendada vajaduse korral keelu kehtivust oma territooriumil kuni 31. detsembrini 2018. |
| --- | --- |

(69)

Kuigi uute istanduste rajamise ajutine keeld on mõnevõrra mõjutanud pakkumise ja nõudluse tasakaalu veiniturul, on see samas loonud takistuse konkurentsivõimelistele tootjatele, kes soovivad suurenenud nõudmisele paindlikult vastata. Et turu tasakaalu ei ole veel saavutatud ja kaasmeetmed, näiteks väljajuurimiskava, vajavad jõustumiseks aega, on asjakohane jätta uute istanduste rajamise keeld jõusse kuni 31. detsembrini 2015, millest alates tuleks see aga täielikult tühistada, et võimaldada konkurentsivõimelistel tootjatel vabalt reageerida turutingimustele. Liikmesriikidele tuleks siiski anda võimalus pikendada vajaduse korral keelu kehtivust oma territooriumil kuni 31. detsembrini 2018.

| (70) | Viinamarjakasvatusvõimaluste paremaks korraldamiseks, istutusõiguste tõhusa kasutamise edendamiseks ja seega ajutiste istutuspiirangute mõju täiendavaks vähendamiseks tuleks säilitada teatav paindlikkus, näiteks riiklike või piirkondlike varude süsteemid. |
| --- | --- |

(70)

Viinamarjakasvatusvõimaluste paremaks korraldamiseks, istutusõiguste tõhusa kasutamise edendamiseks ja seega ajutiste istutuspiirangute mõju täiendavaks vähendamiseks tuleks säilitada teatav paindlikkus, näiteks riiklike või piirkondlike varude süsteemid.

| (71) | Riikliku abi andmine kahjustaks ühtse turu nõuetekohast toimimist. Põhimõtteliselt tuleks veinituru ühise korralduse alla kuuluvate toodete suhtes kohaldada aluslepingu riigiabi käsitlevaid sätteid. Kuid väljajuurimistasu ja teatavaid tugiprogrammide meetmeid käsitlevad sätted ei tohiks takistada riigiabi andmist samal eesmärgil. |
| --- | --- |

(71)

Riikliku abi andmine kahjustaks ühtse turu nõuetekohast toimimist. Põhimõtteliselt tuleks veinituru ühise korralduse alla kuuluvate toodete suhtes kohaldada aluslepingu riigiabi käsitlevaid sätteid. Kuid väljajuurimistasu ja teatavaid tugiprogrammide meetmeid käsitlevad sätted ei tohiks takistada riigiabi andmist samal eesmärgil.

| (72) | Selleks et näha ette veinisektori kaasamine ühtsesse otsemaksete kavasse, peaks kõigi aktiivselt haritavate viinamarjakasvatusalade eest olema õigus saada toetust ühtse otsemaksete kava raames, mis on sätestatud määruses (EÜ) nr 73/2009. |
| --- | --- |

(72)

Selleks et näha ette veinisektori kaasamine ühtsesse otsemaksete kavasse, peaks kõigi aktiivselt haritavate viinamarjakasvatusalade eest olema õigus saada toetust ühtse otsemaksete kava raames, mis on sätestatud määruses (EÜ) nr 73/2009.

| (73) | Mesinduse kui põllumajandussektori eripäraks on tootmistingimuste ja saagikuse suured erinevused ja ettevõtjate hajutatus ning mitmekesisus nii tootmis- kui ka turustusetapis. Arvestades varroatoosi levikut mitmes liikmesriigis viimastel aastatel ja probleeme, mida see haigus mee tootmises tekitab, on liidu abinõud jätkuvalt vajalikud, sest varroatoosi ei ole võimalik täielikult likvideerida ning seda tuleb ravida selleks kinnitatud toodetega. Neid asjaolusid arvestades ning eesmärgiga parandada mesindustoodete tootmist ja turustamist liidus, tuleks iga kolme aasta järel koostada riiklik programm, mis hõlmab tehnilist abi, varroatoositõrjet, mesilaste rändpidamise ratsionaliseerimist, liidu mesitarude arvukuse suurendamise juhtimist ning koostööd mesindust ja mesindustooteid käsitlevates uurimisprogrammides, et parandada mesindustoodete üldisi tootmis- ja turustustingimusi. Seda riiklikku programmi peaks osaliselt rahastama liit. |
| --- | --- |

(73)

Mesinduse kui põllumajandussektori eripäraks on tootmistingimuste ja saagikuse suured erinevused ja ettevõtjate hajutatus ning mitmekesisus nii tootmis- kui ka turustusetapis. Arvestades varroatoosi levikut mitmes liikmesriigis viimastel aastatel ja probleeme, mida see haigus mee tootmises tekitab, on liidu abinõud jätkuvalt vajalikud, sest varroatoosi ei ole võimalik täielikult likvideerida ning seda tuleb ravida selleks kinnitatud toodetega. Neid asjaolusid arvestades ning eesmärgiga parandada mesindustoodete tootmist ja turustamist liidus, tuleks iga kolme aasta järel koostada riiklik programm, mis hõlmab tehnilist abi, varroatoositõrjet, mesilaste rändpidamise ratsionaliseerimist, liidu mesitarude arvukuse suurendamise juhtimist ning koostööd mesindust ja mesindustooteid käsitlevates uurimisprogrammides, et parandada mesindustoodete üldisi tootmis- ja turustustingimusi. Seda riiklikku programmi peaks osaliselt rahastama liit.

| (74) | Liidu toetust tuleks siidiussikasvatajatele anda iga kasutatud siidiussimunade kasti kohta. |
| --- | --- |

(74)

Liidu toetust tuleks siidiussikasvatajatele anda iga kasutatud siidiussimunade kasti kohta.

| (75) | Põllumajandustoodete turustamisstandardite kohaldamine võib kaasa aidata nii nende toodete tootmise ja turustamisega seotud majandustingimuste parandamisele kui ka toodete kvaliteedi parandamisele. Seetõttu on niisuguste standardite kohaldamine tootjate, kauplejate ja tarbijate huvides. |
| --- | --- |

(75)

Põllumajandustoodete turustamisstandardite kohaldamine võib kaasa aidata nii nende toodete tootmise ja turustamisega seotud majandustingimuste parandamisele kui ka toodete kvaliteedi parandamisele. Seetõttu on niisuguste standardite kohaldamine tootjate, kauplejate ja tarbijate huvides.

| (76) | Pärast põllumajandustoodete kvaliteedipoliitikat käsitleva komisjoni teatise (10) avaldamist ja sellele järgnenud arutelusid peetakse asjakohaseks jätta sektori- või tootepõhised turustamisstandardid kehtima, et võtta arvesse tarbijate ootusi ja aidata kaasa põllumajandustoodete tootmise ja turustamisega seotud majandustingimuste parandamisele ja põllumajandustoodete kvaliteedi parandamisele. |
| --- | --- |

(76)

Pärast põllumajandustoodete kvaliteedipoliitikat käsitleva komisjoni teatise (10) avaldamist ja sellele järgnenud arutelusid peetakse asjakohaseks jätta sektori- või tootepõhised turustamisstandardid kehtima, et võtta arvesse tarbijate ootusi ja aidata kaasa põllumajandustoodete tootmise ja turustamisega seotud majandustingimuste parandamisele ja põllumajandustoodete kvaliteedi parandamisele.

| (77) | Selleks et tagada, et kõik tooted on veatu ja standardse turustuskvaliteediga ning ilma et see piiraks toiduainesektoris vastu võetud sätete, eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määruses (EÜ) nr 178/2002 (millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused) (11) esitatud üldiste toidualaste õigusnormide ning nende suhtes kehtivate põhimõtete ja nõuete kohaldamist, oleks vaja eespool nimetatud komisjoni teatises kavandatud üldist põhiturustamisstandardit toodete jaoks, mis ei ole hõlmatud sektori- või tootepõhiste turustamisstandarditega. Kui sellised tooted vastavad kohaldatavale rahvusvahelisele standardile, tuleks need lugeda üldisele turustamisstandardile vastavaks. |
| --- | --- |

(77)

Selleks et tagada, et kõik tooted on veatu ja standardse turustuskvaliteediga ning ilma et see piiraks toiduainesektoris vastu võetud sätete, eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määruses (EÜ) nr 178/2002 (millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused) (11) esitatud üldiste toidualaste õigusnormide ning nende suhtes kehtivate põhimõtete ja nõuete kohaldamist, oleks vaja eespool nimetatud komisjoni teatises kavandatud üldist põhiturustamisstandardit toodete jaoks, mis ei ole hõlmatud sektori- või tootepõhiste turustamisstandarditega. Kui sellised tooted vastavad kohaldatavale rahvusvahelisele standardile, tuleks need lugeda üldisele turustamisstandardile vastavaks.

| (78) | Mõne sektori ja/või toote puhul on mõisted, nimetused ja müügitingimused olulised konkurentsitingimuste kindlaksmääramise seisukohalt. Seepärast on asjakohane sätestada sektorite ja/või toodete puhul mõisted, nimetused ja müüginimetused, mida tuleks kasutada Euroopa Liidus üksnes selliste toodete turustamiseks, mis vastavad konkreetsetele nõuetele. |
| --- | --- |

(78)

Mõne sektori ja/või toote puhul on mõisted, nimetused ja müügitingimused olulised konkurentsitingimuste kindlaksmääramise seisukohalt. Seepärast on asjakohane sätestada sektorite ja/või toodete puhul mõisted, nimetused ja müüginimetused, mida tuleks kasutada Euroopa Liidus üksnes selliste toodete turustamiseks, mis vastavad konkreetsetele nõuetele.

| (79) | Määruses (EÜ) nr 1234/2007 on säilitatud sektoripõhine lähenemisviis, mis on ette nähtud turustamisstandardeid käsitlevate varasemate ühiste turukorraldustega. On asjakohane lisada horisontaalsed sätted. |
| --- | --- |

(79)

Määruses (EÜ) nr 1234/2007 on säilitatud sektoripõhine lähenemisviis, mis on ette nähtud turustamisstandardeid käsitlevate varasemate ühiste turukorraldustega. On asjakohane lisada horisontaalsed sätted.

| (80) | Määruse (EÜ) nr 1234/2007 alusel on siiani antud komisjonile õigus võtta teatavate sektorite jaoks vastu turustamisstandardid. Arvestades nende üksikasjalikku tehnilist iseloomu ning vajadust nende tõhusust pidevalt parandada ja neid arenevatele kaubandustavadele kohandada, on asjakohane laiendada seda lähenemisviisi kõigile turustamisstandarditele, sätestades kriteeriumid, mida tuleb asjaomaste eeskirjade koostamisel arvesse võtta. |
| --- | --- |

(80)

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 alusel on siiani antud komisjonile õigus võtta teatavate sektorite jaoks vastu turustamisstandardid. Arvestades nende üksikasjalikku tehnilist iseloomu ning vajadust nende tõhusust pidevalt parandada ja neid arenevatele kaubandustavadele kohandada, on asjakohane laiendada seda lähenemisviisi kõigile turustamisstandarditele, sätestades kriteeriumid, mida tuleb asjaomaste eeskirjade koostamisel arvesse võtta.

| (81) | Turustamisstandardeid tuleks kohaldada selleks, et turule tarnitaks standardseid ja rahuldava kvaliteediga tooteid. Need standardid peaksid eelkõige käsitlema määratlusi, klassidesse liigitamist, esitlust ja märgistamist, pakendamist, tootmismeetodit, säilitamist, transporti, tootjateavet, teatavate ainete sisaldust, seonduvaid haldusdokumente, ladustamist, sertifitseerimist, turustamist ja tähtaegasid. |
| --- | --- |

(81)

Turustamisstandardeid tuleks kohaldada selleks, et turule tarnitaks standardseid ja rahuldava kvaliteediga tooteid. Need standardid peaksid eelkõige käsitlema määratlusi, klassidesse liigitamist, esitlust ja märgistamist, pakendamist, tootmismeetodit, säilitamist, transporti, tootjateavet, teatavate ainete sisaldust, seonduvaid haldusdokumente, ladustamist, sertifitseerimist, turustamist ja tähtaegasid.

| (82) | Arvestades tarbijate huvi saada piisavat ja läbipaistvat tooteteavet, peaks olema eelkõige võimalik määrata juhtumipõhiselt vastaval geograafilisel tasandil kindlaks asjakohased tootmiskoha tähistused, võttes samas arvesse teatavate sektorite eripära, eelkõige töödeldud põllumajandustoodete puhul. |
| --- | --- |

(82)

Arvestades tarbijate huvi saada piisavat ja läbipaistvat tooteteavet, peaks olema eelkõige võimalik määrata juhtumipõhiselt vastaval geograafilisel tasandil kindlaks asjakohased tootmiskoha tähistused, võttes samas arvesse teatavate sektorite eripära, eelkõige töödeldud põllumajandustoodete puhul.

| (83) | Komisjon peaks sektori- või tootepõhiste turustamisstandardite kindlaksmääramisel võtma arvesse tarbijate ootusi, iga sektori eripära ja rahvusvaheliste organite soovitusi. |
| --- | --- |

(83)

Komisjon peaks sektori- või tootepõhiste turustamisstandardite kindlaksmääramisel võtma arvesse tarbijate ootusi, iga sektori eripära ja rahvusvaheliste organite soovitusi.

| (84) | Lisaks võib tekkida vajadus võtta vastu erimeetmed, eelkõige analüüsimeetodid, et vältida tarbijatele esitletud toodete kvaliteedi ja ehtsusega seotud kuritarvitusi. |
| --- | --- |

(84)

Lisaks võib tekkida vajadus võtta vastu erimeetmed, eelkõige analüüsimeetodid, et vältida tarbijatele esitletud toodete kvaliteedi ja ehtsusega seotud kuritarvitusi.

| (85) | Turustamisstandardite järgimist tuleks kontrollida ning kohustuste täitmata jätmise korral tuleks kohaldada sanktsioone. Selliste kontrollide tegemise eest peaksid vastutama liikmesriigid. |
| --- | --- |

(85)

Turustamisstandardite järgimist tuleks kontrollida ning kohustuste täitmata jätmise korral tuleks kohaldada sanktsioone. Selliste kontrollide tegemise eest peaksid vastutama liikmesriigid.

| (86) | Turustamisstandardeid tuleks põhimõtteliselt kohaldada kõigi liidus turustatavate toodete suhtes. |
| --- | --- |

(86)

Turustamisstandardeid tuleks põhimõtteliselt kohaldada kõigi liidus turustatavate toodete suhtes.

| (87) | Kolmandatest riikidest imporditud toodete suhtes on asjakohane sätestada erieeskirjad, mille kohaselt teatavad kolmandas riigis jõus olevad erisätted võivad õigustada erandite tegemist kõnealustest turustamisstandarditest, kui on tagatud nende sätete samaväärsus liidu õigusaktidega. |
| --- | --- |

(87)

Kolmandatest riikidest imporditud toodete suhtes on asjakohane sätestada erieeskirjad, mille kohaselt teatavad kolmandas riigis jõus olevad erisätted võivad õigustada erandite tegemist kõnealustest turustamisstandarditest, kui on tagatud nende sätete samaväärsus liidu õigusaktidega.

| (88) | Võiderasvadega seoses on asjakohane kehtestada liikmesriikidele võimalus säilitada või võtta vastu teatavad kvaliteeditasemeid käsitlevad riiklikud eeskirjad. |
| --- | --- |

(88)

Võiderasvadega seoses on asjakohane kehtestada liikmesriikidele võimalus säilitada või võtta vastu teatavad kvaliteeditasemeid käsitlevad riiklikud eeskirjad.

| (89) | Veini käsitlevaid sätteid tuleks kohaldada aluslepingu artikli 218 alusel sõlmitud lepinguid arvestades. |
| --- | --- |

(89)

Veini käsitlevaid sätteid tuleks kohaldada aluslepingu artikli 218 alusel sõlmitud lepinguid arvestades.

| (90) | On asjakohane kehtestada eeskirjad veiniviinamarjasortide liigitamise kohta, mille kohaselt peaksid liikmesriigid, kelle veinitoodang on suurem kui 50 000 hektoliitrit aastas, jätkuvalt vastutama selliste veiniviinamarjasortide liigitamise eest, millest nende territooriumil võib veini valmistada. Teatavad veiniviinamarjasordid tuleks seejuures kõrvale jätta. |
| --- | --- |

(90)

On asjakohane kehtestada eeskirjad veiniviinamarjasortide liigitamise kohta, mille kohaselt peaksid liikmesriigid, kelle veinitoodang on suurem kui 50 000 hektoliitrit aastas, jätkuvalt vastutama selliste veiniviinamarjasortide liigitamise eest, millest nende territooriumil võib veini valmistada. Teatavad veiniviinamarjasordid tuleks seejuures kõrvale jätta.

| (91) | Asjakohane oleks kindlaks määrata teatavad veinivalmistustavad ja veini tootmisega seotud piirangud, eelkõige seoses kupaažiga ja teatavatest kolmandatest riikidest pärit viinamarjavirrete, viinamarjamahla ja värskete viinamarjade sortide kasutamisega. Rahvusvaheliste standardite täitmiseks peaks komisjon üldreeglina lähtuma Rahvusvahelise Veiniameti (OIV) soovitatud veinivalmistustavadest. |
| --- | --- |

(91)

Asjakohane oleks kindlaks määrata teatavad veinivalmistustavad ja veini tootmisega seotud piirangud, eelkõige seoses kupaažiga ja teatavatest kolmandatest riikidest pärit viinamarjavirrete, viinamarjamahla ja värskete viinamarjade sortide kasutamisega. Rahvusvaheliste standardite täitmiseks peaks komisjon üldreeglina lähtuma Rahvusvahelise Veiniameti (OIV) soovitatud veinivalmistustavadest.

| (92) | Veinisektori puhul peaks liikmesriikidel olema lubatud piirata teatavate veinivalmistustavade kasutamist või välistada nende kasutamine ning näha ette rangemad piirangud oma territooriumil valmistatava veini suhtes, samuti kasutada kindlaks määratavate tingimuste alusel katseliselt veinivalmistustavasid, mille kasutamiseks ei ole veel luba antud. |
| --- | --- |

(92)

Veinisektori puhul peaks liikmesriikidel olema lubatud piirata teatavate veinivalmistustavade kasutamist või välistada nende kasutamine ning näha ette rangemad piirangud oma territooriumil valmistatava veini suhtes, samuti kasutada kindlaks määratavate tingimuste alusel katseliselt veinivalmistustavasid, mille kasutamiseks ei ole veel luba antud.

| (93) | Kvaliteetveinide kontseptsiooni aluseks on liidus muu hulgas veini geograafilise päritoluga seonduvad eriomadused. Tarbijate teavitamiseks tähistatakse selliseid veine kaitstud päritolunimetuste ja geograafiliste tähistega. Selleks et asjaomaste toodete kvaliteediga seonduvaid väiteid toetaks läbipaistev ja üksikasjalikum raamistik, tuleks luua süsteem päritolunimetuse ja geograafilise tähise registreerimistaotluste läbivaatamiseks kooskõlas lähenemisviisiga, mis järgib toiduainete (välja arvatud vein ja kanged alkohoolsed joogid) suhtes kohaldatavat liidu horisontaalset kvaliteedipoliitikat, mis on kehtestatud nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta (12). |
| --- | --- |

(93)

Kvaliteetveinide kontseptsiooni aluseks on liidus muu hulgas veini geograafilise päritoluga seonduvad eriomadused. Tarbijate teavitamiseks tähistatakse selliseid veine kaitstud päritolunimetuste ja geograafiliste tähistega. Selleks et asjaomaste toodete kvaliteediga seonduvaid väiteid toetaks läbipaistev ja üksikasjalikum raamistik, tuleks luua süsteem päritolunimetuse ja geograafilise tähise registreerimistaotluste läbivaatamiseks kooskõlas lähenemisviisiga, mis järgib toiduainete (välja arvatud vein ja kanged alkohoolsed joogid) suhtes kohaldatavat liidu horisontaalset kvaliteedipoliitikat, mis on kehtestatud nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta (12).

| (94) | Päritolunimetuse või geograafilise tähisega veinide eriliste kvaliteediomaduste säilitamiseks tuleks anda liikmesriikidele õigus kohaldada sellega seoses rangemaid eeskirju. |
| --- | --- |

(94)

Päritolunimetuse või geograafilise tähisega veinide eriliste kvaliteediomaduste säilitamiseks tuleks anda liikmesriikidele õigus kohaldada sellega seoses rangemaid eeskirju.

| (95) | Selleks et veinide päritolunimetusi ja geograafilisi tähiseid saaks liidu kaitse alla võtta, tuleks neid liidu tasandil tunnustada ja need registreerida. Vastavate nimede kooskõla tagamiseks käesolevas määruses sätestatud tingimustega peaksid taotlusi vaatama läbi asjaomaste liikmesriikide ametiasutused, seejuures tuleks järgida vastavust minimaalsetele üldsätetele, sealhulgas siseriiklikule vastuväidete esitamise menetlusele. Järgnevalt peaks komisjon kõnealused otsused läbi vaatama, et välistada ilmsed vead taotlustes ja tagada taotluste vastavus käesoleva määruse tingimustele ning võtta arvesse muude kui taotlevate liikmesriikide sidusrühmade huve. |
| --- | --- |

(95)

Selleks et veinide päritolunimetusi ja geograafilisi tähiseid saaks liidu kaitse alla võtta, tuleks neid liidu tasandil tunnustada ja need registreerida. Vastavate nimede kooskõla tagamiseks käesolevas määruses sätestatud tingimustega peaksid taotlusi vaatama läbi asjaomaste liikmesriikide ametiasutused, seejuures tuleks järgida vastavust minimaalsetele üldsätetele, sealhulgas siseriiklikule vastuväidete esitamise menetlusele. Järgnevalt peaks komisjon kõnealused otsused läbi vaatama, et välistada ilmsed vead taotlustes ja tagada taotluste vastavus käesoleva määruse tingimustele ning võtta arvesse muude kui taotlevate liikmesriikide sidusrühmade huve.

| (96) | Tuleks kaitsta kolmandate riikide selliseid päritolunimetusi ja geograafilisi tähiseid, mis on ka päritolumaal kaitstud. |
| --- | --- |

(96)

Tuleks kaitsta kolmandate riikide selliseid päritolunimetusi ja geograafilisi tähiseid, mis on ka päritolumaal kaitstud.

| (97) | Registreerimismenetlus peaks kõikidel füüsilistel või juriidilistel isikutel, kellel on liikmesriigi või kolmanda riigi vastu õigustatud huvi, võimaldama vastuväidet esitades oma õigusi kasutada. |
| --- | --- |

(97)

Registreerimismenetlus peaks kõikidel füüsilistel või juriidilistel isikutel, kellel on liikmesriigi või kolmanda riigi vastu õigustatud huvi, võimaldama vastuväidet esitades oma õigusi kasutada.

| (98) | Registreeritud päritolunimetused ja geograafilised tähised peaksid olema kaitstud selliste kasutusviiside eest, millega seoses kasutatakse põhjendamatult ära nõuetele vastavate toodete saavutatud mainet. Ausa konkurentsi edendamiseks ja tarbijate eksitamise vältimiseks peaks kaitse laienema ka toodetele ja teenustele, mida käesolevas määruses ei käsitleta, sealhulgas aluslepingu I lisas nimetamata toodetele ja teenustele. |
| --- | --- |

(98)

Registreeritud päritolunimetused ja geograafilised tähised peaksid olema kaitstud selliste kasutusviiside eest, millega seoses kasutatakse põhjendamatult ära nõuetele vastavate toodete saavutatud mainet. Ausa konkurentsi edendamiseks ja tarbijate eksitamise vältimiseks peaks kaitse laienema ka toodetele ja teenustele, mida käesolevas määruses ei käsitleta, sealhulgas aluslepingu I lisas nimetamata toodetele ja teenustele.

| (99) | Liidus kasutatakse traditsiooniliselt teatavaid nimetusi, mis annavad tarbijatele sellist teavet veinide eriomaduste ja kvaliteedi kohta, mis täiendab päritolunimetuste ja geograafiliste tähiste abil antavat teavet. Siseturu toimimise ja ausa konkurentsi tagamiseks ning tarbijate eksitamise vältimiseks peaks olema võimalik nimetatud traditsioonilisi nimetusi liidus kaitse alla võtta. |
| --- | --- |

(99)

Liidus kasutatakse traditsiooniliselt teatavaid nimetusi, mis annavad tarbijatele sellist teavet veinide eriomaduste ja kvaliteedi kohta, mis täiendab päritolunimetuste ja geograafiliste tähiste abil antavat teavet. Siseturu toimimise ja ausa konkurentsi tagamiseks ning tarbijate eksitamise vältimiseks peaks olema võimalik nimetatud traditsioonilisi nimetusi liidus kaitse alla võtta.

| (100) | Käesoleva määrusega hõlmatud veinisektori toodete kirjeldamine, nimetamine ja esitusviis võib nende turustamisvõimalusi märkimisväärselt mõjutada. Veinisektori toodete märgistust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide erinevused võivad takistada siseturu sujuvat toimimist. Seega tuleks kehtestada eeskirjad, mis arvestavad tarbijate ja tootjate õigustatud huviga. Seepärast on asjakohane näha ette liidu märgistamiseeskirjad. |
| --- | --- |

(100)

Käesoleva määrusega hõlmatud veinisektori toodete kirjeldamine, nimetamine ja esitusviis võib nende turustamisvõimalusi märkimisväärselt mõjutada. Veinisektori toodete märgistust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide erinevused võivad takistada siseturu sujuvat toimimist. Seega tuleks kehtestada eeskirjad, mis arvestavad tarbijate ja tootjate õigustatud huviga. Seepärast on asjakohane näha ette liidu märgistamiseeskirjad.

| (101) | Kui tekivad või on oht, et tekivad piimatoodete ülejäägid, mis põhjustaksid või võiksid põhjustada turul tõsise tasakaalutuse, võib toetust anda liidus toodetud loomasöödaks kasutatava lõssi ja lõssipulbri puhul. Eeskirjad kaseiini ja kaseinaatide kasutamise kohta juustu tootmisel on ette nähtud selleks, et heastada selle toetuskava võimalikke ebasoodsaid mõjusid, võttes arvesse ohtu juustule, mis kaasneb kaseiini ja kaseinaatidega asendamisega, ja püüdes sel moel turgu stabiliseerida. |
| --- | --- |

(101)

Kui tekivad või on oht, et tekivad piimatoodete ülejäägid, mis põhjustaksid või võiksid põhjustada turul tõsise tasakaalutuse, võib toetust anda liidus toodetud loomasöödaks kasutatava lõssi ja lõssipulbri puhul. Eeskirjad kaseiini ja kaseinaatide kasutamise kohta juustu tootmisel on ette nähtud selleks, et heastada selle toetuskava võimalikke ebasoodsaid mõjusid, võttes arvesse ohtu juustule, mis kaasneb kaseiini ja kaseinaatidega asendamisega, ja püüdes sel moel turgu stabiliseerida.

| (102) | Käesolev määrus keskendub poliitiliste eesmärkide saavutamiseks eri liiki organisatsioonidele, seda eelkõige asjakohaste toodete turgude stabiliseerimiseks ning nende kvaliteedi parandamiseks ja tagamiseks ühismeetmete kaudu. Määruse (EÜ) nr 1234/2007 asjakohased sätted põhinevad organisatsioonidel, mida liikmesriigid on tunnustanud või teatavatel tingimustel on neid tunnustanud komisjon. Need sätted tuleks säilitada. |
| --- | --- |

(102)

Käesolev määrus keskendub poliitiliste eesmärkide saavutamiseks eri liiki organisatsioonidele, seda eelkõige asjakohaste toodete turgude stabiliseerimiseks ning nende kvaliteedi parandamiseks ja tagamiseks ühismeetmete kaudu. Määruse (EÜ) nr 1234/2007 asjakohased sätted põhinevad organisatsioonidel, mida liikmesriigid on tunnustanud või teatavatel tingimustel on neid tunnustanud komisjon. Need sätted tuleks säilitada.

| (103) | Tootjaorganisatsioonide ja nende ühenduste mõju täiendavaks suurendamiseks puu- ja köögiviljasektoris ja turu soovitava tasakaalu tagamiseks tuleks liikmesriikidel teatavatel tingimustel võimaldada laiendada oma piirkonna mitteliikmetest tootjatele eelkõige tootmist, turustamist ja keskkonnakaitset käsitlevaid eeskirju, mille on oma liikmete jaoks vastu võtnud selle piirkonna tootjaorganisatsioon või nende organisatsioonide liit. |
| --- | --- |

(103)

Tootjaorganisatsioonide ja nende ühenduste mõju täiendavaks suurendamiseks puu- ja köögiviljasektoris ja turu soovitava tasakaalu tagamiseks tuleks liikmesriikidel teatavatel tingimustel võimaldada laiendada oma piirkonna mitteliikmetest tootjatele eelkõige tootmist, turustamist ja keskkonnakaitset käsitlevaid eeskirju, mille on oma liikmete jaoks vastu võtnud selle piirkonna tootjaorganisatsioon või nende organisatsioonide liit.

| (104) | Puu- ja köögiviljasektoris peaks olema eelkõige võimalik tunnustada organisatsioone, kes tõestavad piisavat esindatust ning tegutsevad aluslepingu artikli 39 eesmärkide nimel. Tootjaorganisatsioonide või nende liitude vastuvõetud eeskirjade laiendamise ja sellisest laiendamisest tulenevate kulude jagamise sätteid tuleks eesmärkide sarnasust arvestades kohaldada samuti tootmisharudevaheliste organisatsioonide suhtes. Sarnast lähenemisviisi tuleks kohaldada tubakasektori tootmisharudevaheliste organisatsioonide suhtes. |
| --- | --- |

(104)

Puu- ja köögiviljasektoris peaks olema eelkõige võimalik tunnustada organisatsioone, kes tõestavad piisavat esindatust ning tegutsevad aluslepingu artikli 39 eesmärkide nimel. Tootjaorganisatsioonide või nende liitude vastuvõetud eeskirjade laiendamise ja sellisest laiendamisest tulenevate kulude jagamise sätteid tuleks eesmärkide sarnasust arvestades kohaldada samuti tootmisharudevaheliste organisatsioonide suhtes. Sarnast lähenemisviisi tuleks kohaldada tubakasektori tootmisharudevaheliste organisatsioonide suhtes.

| (105) | Tootmise mõistliku arengu ja piimatootjatele rahuldava elatustaseme tagamiseks tuleks parandada nende läbirääkimispositsiooni töötlejatega, mille tulemusel jaguneks lisandväärtus tarneahelas ühtlasemalt. Seega tuleks ühise põllumajanduspoliitika eesmärkide saavutamiseks võtta aluslepingu artikli 42 ja artikli 43 lõike 2 alusel vastu säte, mis võimaldaks põllumajandustootjatest või nende ühendustest koosnevatel tootjaorganisatsioonidel pidada meiereidega oma liikmete ühise toodangu või selle osa suhtes läbirääkimisi lepingutingimuste, sealhulgas hinna üle. Piimaturul tõhusa konkurentsi säilitamiseks tuleks selle võimaluse suhtes kohaldada asjakohaseid koguselisi piirnorme. Seega peaksid need tootjaorganisatsioonid olema tunnustatavad ÜTK alusel. |
| --- | --- |

(105)

Tootmise mõistliku arengu ja piimatootjatele rahuldava elatustaseme tagamiseks tuleks parandada nende läbirääkimispositsiooni töötlejatega, mille tulemusel jaguneks lisandväärtus tarneahelas ühtlasemalt. Seega tuleks ühise põllumajanduspoliitika eesmärkide saavutamiseks võtta aluslepingu artikli 42 ja artikli 43 lõike 2 alusel vastu säte, mis võimaldaks põllumajandustootjatest või nende ühendustest koosnevatel tootjaorganisatsioonidel pidada meiereidega oma liikmete ühise toodangu või selle osa suhtes läbirääkimisi lepingutingimuste, sealhulgas hinna üle. Piimaturul tõhusa konkurentsi säilitamiseks tuleks selle võimaluse suhtes kohaldada asjakohaseid koguselisi piirnorme. Seega peaksid need tootjaorganisatsioonid olema tunnustatavad ÜTK alusel.

| (106) | Mõnes sektoris on tootmisharudevaheliste organisatsioonide eeskirjad ELi tasandil juba kehtestatud. Nendel organisatsioonidel võib olla oluline tähtsus tarneahelas osalejate vahelise dialoogi algatamisel, parimate tavade edendamisel ja turu läbipaistvuse suurendamisel Piima- ja piimatootesektoris tuleks selliseid eeskirju kohaldada võrdselt sätetega, milles selgitatakse nende organisatsioonide seisundit konkurentsiõiguse alusel, tagades samas, et nendega ei moonutataks konkurentsi ega siseturgu ega mõjutataks ühise turukorralduse toimimist. |
| --- | --- |

(106)

Mõnes sektoris on tootmisharudevaheliste organisatsioonide eeskirjad ELi tasandil juba kehtestatud. Nendel organisatsioonidel võib olla oluline tähtsus tarneahelas osalejate vahelise dialoogi algatamisel, parimate tavade edendamisel ja turu läbipaistvuse suurendamisel Piima- ja piimatootesektoris tuleks selliseid eeskirju kohaldada võrdselt sätetega, milles selgitatakse nende organisatsioonide seisundit konkurentsiõiguse alusel, tagades samas, et nendega ei moonutataks konkurentsi ega siseturgu ega mõjutataks ühise turukorralduse toimimist.

| (107) | Teatavates sektorites peale nende, mille suhtes on kehtivate eeskirjadega sätestatud tootjaorganisatsioonide või tootmisharudevaheliste organisatsioonide tunnustamine, võivad liikmesriigid soovida selliseid siseriiklikul õigusel põhinevaid organisatsioone tunnustada, kui liidu õigus seda võimaldab. |
| --- | --- |

(107)

Teatavates sektorites peale nende, mille suhtes on kehtivate eeskirjadega sätestatud tootjaorganisatsioonide või tootmisharudevaheliste organisatsioonide tunnustamine, võivad liikmesriigid soovida selliseid siseriiklikul õigusel põhinevaid organisatsioone tunnustada, kui liidu õigus seda võimaldab.

| (108) | Liidu ühtne turg sisaldab kauplemissüsteemi liidu välispiiridel. Kauplemissüsteem peaks hõlmama imporditollimakse ja eksporditoetusi ning peaks põhimõtteliselt liidu turgu stabiliseerima. Kauplemissüsteem peaks põhinema mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay voorus võetud kohustustel. |
| --- | --- |

(108)

Liidu ühtne turg sisaldab kauplemissüsteemi liidu välispiiridel. Kauplemissüsteem peaks hõlmama imporditollimakse ja eksporditoetusi ning peaks põhimõtteliselt liidu turgu stabiliseerima. Kauplemissüsteem peaks põhinema mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay voorus võetud kohustustel.

| (109) | Kaubavoogude järelevalve on eelkõige haldusküsimus, mis tuleks lahendada paindlikult. Tuleks teha litsentsinõuete kehtestamise otsus, võttes arvesse litsentside vajalikkust asjakohaste turgude korraldamise ning eelkõige kõnealuste toodete impordi järelevalve seisukohalt. |
| --- | --- |

(109)

Kaubavoogude järelevalve on eelkõige haldusküsimus, mis tuleks lahendada paindlikult. Tuleks teha litsentsinõuete kehtestamise otsus, võttes arvesse litsentside vajalikkust asjakohaste turgude korraldamise ning eelkõige kõnealuste toodete impordi järelevalve seisukohalt.

| (110) | Põllumajandustoodetele Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) lepingute kohaselt kehtivad tollimaksud on suures osas sätestatud ühises tollitariifistikus. Mõne teravilja- ja riisisektori toote kohta on aga lisamehhanismide kasutuselevõtu tõttu vaja ette näha erandite tegemise võimalus. |
| --- | --- |

(110)

Põllumajandustoodetele Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) lepingute kohaselt kehtivad tollimaksud on suures osas sätestatud ühises tollitariifistikus. Mõne teravilja- ja riisisektori toote kohta on aga lisamehhanismide kasutuselevõtu tõttu vaja ette näha erandite tegemise võimalus.

| (111) | Selleks et vältida või kõrvaldada kahjulikke mõjusid liidu turul, mis võivad tuleneda teatavate põllumajandustoodete impordist, tuleks selliste toodete impordi puhul kohaldada täiendavat tollimaksu, juhul kui teatavad tingimused on täidetud. |
| --- | --- |

(111)

Selleks et vältida või kõrvaldada kahjulikke mõjusid liidu turul, mis võivad tuleneda teatavate põllumajandustoodete impordist, tuleks selliste toodete impordi puhul kohaldada täiendavat tollimaksu, juhul kui teatavad tingimused on täidetud.

| (112) | Teatavatel tingimustel on asjakohane avada ja hallata imporditariifikvoote, mis tulenevad kooskõlas aluslepinguga sõlmitud rahvusvahelistest lepingutest või muudest õigusaktidest. |
| --- | --- |

(112)

Teatavatel tingimustel on asjakohane avada ja hallata imporditariifikvoote, mis tulenevad kooskõlas aluslepinguga sõlmitud rahvusvahelistest lepingutest või muudest õigusaktidest.

| (113) | Segude impordimaksude eesmärk on tagada teravilja, riisi ja purustatud riisi segude importimisel kohaldatava maksusüsteemi nõuetekohane toimimine. |
| --- | --- |

(113)

Segude impordimaksude eesmärk on tagada teravilja, riisi ja purustatud riisi segude importimisel kohaldatava maksusüsteemi nõuetekohane toimimine.

| (114) | Käesolevas määruses on kindlaks määratud traditsiooniline tarnevajadus suhkru rafineerimiseks turustusaasta kohta. Selleks et tagada rafineerimistööstuse varustamine liidus, tuleks rafineerimiseks ette nähtud suhkru impordilitsentse reserveerida täiskoormusega rafineerimistehastele iga turustusaasta esimese kolme kuu jooksul traditsioonilise tarnevajadusega ettenähtud piirides. |
| --- | --- |

(114)

Käesolevas määruses on kindlaks määratud traditsiooniline tarnevajadus suhkru rafineerimiseks turustusaasta kohta. Selleks et tagada rafineerimistööstuse varustamine liidus, tuleks rafineerimiseks ette nähtud suhkru impordilitsentse reserveerida täiskoormusega rafineerimistehastele iga turustusaasta esimese kolme kuu jooksul traditsioonilise tarnevajadusega ettenähtud piirides.

| (115) | Selleks et keelatud kultuurid ei saaks häirida kiu tootmiseks kasvatatava kanepi turu ühist korraldust, tuleks käesolevas määruses sätestada imporditud kanepi ja kanepiseemnete kontroll, tagamaks et kõnealused saadused pakuksid tetrahüdrokannabinooli sisalduse suhtes teatavaid garantiisid. Lisaks tuleks jätkata muul otstarbel kui külvamiseks imporditud kanepiseemnete suhtes kasutatavat kontrollsüsteemi, mis näeb ette asjaomaste importijate heakskiitmise süsteemi. |
| --- | --- |

(115)

Selleks et keelatud kultuurid ei saaks häirida kiu tootmiseks kasvatatava kanepi turu ühist korraldust, tuleks käesolevas määruses sätestada imporditud kanepi ja kanepiseemnete kontroll, tagamaks et kõnealused saadused pakuksid tetrahüdrokannabinooli sisalduse suhtes teatavaid garantiisid. Lisaks tuleks jätkata muul otstarbel kui külvamiseks imporditud kanepiseemnete suhtes kasutatavat kontrollsüsteemi, mis näeb ette asjaomaste importijate heakskiitmise süsteemi.

| (116) | Tollimaksusüsteem võimaldab loobuda kõikidest muudest kaitsemeetmetest liidu välispiiril. Erandlikel asjaoludel võib siseturu- ja tollimaksumehhanism osutuda ebapiisavaks. Sellisel juhul peaks liit saama viivitamata võtta kõik vajalikud meetmed, et liidu turg ei jääks võimalike häirete puhul kaitseta. Kõnealused meetmed peaksid olema kooskõlas liidu rahvusvaheliste kohustustega. |
| --- | --- |

(116)

Tollimaksusüsteem võimaldab loobuda kõikidest muudest kaitsemeetmetest liidu välispiiril. Erandlikel asjaoludel võib siseturu- ja tollimaksumehhanism osutuda ebapiisavaks. Sellisel juhul peaks liit saama viivitamata võtta kõik vajalikud meetmed, et liidu turg ei jääks võimalike häirete puhul kaitseta. Kõnealused meetmed peaksid olema kooskõlas liidu rahvusvaheliste kohustustega.

| (117) | Tuleks ette näha võimalus keelata sees- ja välistöötlemise korra kasutamine. Seega on asjakohane võimaldada sellistes olukordades sees- ja välistöötlemise korra kasutamine peatada. |
| --- | --- |

(117)

Tuleks ette näha võimalus keelata sees- ja välistöötlemise korra kasutamine. Seega on asjakohane võimaldada sellistes olukordades sees- ja välistöötlemise korra kasutamine peatada.

| (118) | Kolmandatesse riikidesse ekspordil selliste toetuste määramine, mis põhinevad liidu ja maailmaturuhinna vahel ning mille puhul piirdutakse liidu WTO kohustustega, peaks kaitsma liidu osalemist käesoleva määruse reguleerimisalasse jäävate teatavate toodete rahvusvahelises kaubanduses. Subsideeritud ekspordi suhtes tuleks rakendada väärtuselisi ja koguselisi piiranguid. |
| --- | --- |

(118)

Kolmandatesse riikidesse ekspordil selliste toetuste määramine, mis põhinevad liidu ja maailmaturuhinna vahel ning mille puhul piirdutakse liidu WTO kohustustega, peaks kaitsma liidu osalemist käesoleva määruse reguleerimisalasse jäävate teatavate toodete rahvusvahelises kaubanduses. Subsideeritud ekspordi suhtes tuleks rakendada väärtuselisi ja koguselisi piiranguid.

| (119) | Väärtuspiirangute järgimine tuleks tagada toetuste määramise ajal, kontrollides makseid EAGFi eeskirjade alusel. Järelevalvet võib hõlbustada eksporditoetuste kohustuslik eelkinnitamine, lubades diferentseeritud toetuste puhul võimalust muuta ettenähtud sihtkohta geograafilises piirkonnas, mille suhtes kehtib ühtne eksporditoetuse määr. Sihtkoha muutmise korral tuleks maksta tegeliku sihtkoha suhtes kehtivat toetust, mis ei või olla suurem kui alguses ettenähtud sihtkoha suhtes kohaldatav summa. |
| --- | --- |

(119)

Väärtuspiirangute järgimine tuleks tagada toetuste määramise ajal, kontrollides makseid EAGFi eeskirjade alusel. Järelevalvet võib hõlbustada eksporditoetuste kohustuslik eelkinnitamine, lubades diferentseeritud toetuste puhul võimalust muuta ettenähtud sihtkohta geograafilises piirkonnas, mille suhtes kehtib ühtne eksporditoetuse määr. Sihtkoha muutmise korral tuleks maksta tegeliku sihtkoha suhtes kehtivat toetust, mis ei või olla suurem kui alguses ettenähtud sihtkoha suhtes kohaldatav summa.

| (120) | Koguselistele piirangutele vastavuse peaks tagama usaldusväärne ja tõhus järelevalvesüsteem. Selleks tuleks eksporditoetuse andmiseks nõuda ekspordilitsentsi. Eksporditoetust tuleks anda kasutatavate piirnormide ulatuses iga asjaomase toote konkreetse olukorra põhjal. Sellest eeskirjast võiks erandeid lubada üksnes aluslepingu I lisas loetlemata töödeldud toodete puhul, mille suhtes koguselisi piiranguid ei kohaldata. Tuleks sätestada erandid halduseeskirjadest kõrvalekaldumise puhuks, kui eksporditoetustega kaetud eksport ei ületa tõenäoliselt ette nähtud koguseid. |
| --- | --- |

(120)

Koguselistele piirangutele vastavuse peaks tagama usaldusväärne ja tõhus järelevalvesüsteem. Selleks tuleks eksporditoetuse andmiseks nõuda ekspordilitsentsi. Eksporditoetust tuleks anda kasutatavate piirnormide ulatuses iga asjaomase toote konkreetse olukorra põhjal. Sellest eeskirjast võiks erandeid lubada üksnes aluslepingu I lisas loetlemata töödeldud toodete puhul, mille suhtes koguselisi piiranguid ei kohaldata. Tuleks sätestada erandid halduseeskirjadest kõrvalekaldumise puhuks, kui eksporditoetustega kaetud eksport ei ületa tõenäoliselt ette nähtud koguseid.

| (121) | Elusveiste ekspordi korral tuleks eksporditoetuste andmine ja väljamaksmine ette näha üksnes juhul, kui järgitakse loomade heaolu, eelkõige loomade kaitset transportimisel käsitlevate liidu õigusaktide sätteid. |
| --- | --- |

(121)

Elusveiste ekspordi korral tuleks eksporditoetuste andmine ja väljamaksmine ette näha üksnes juhul, kui järgitakse loomade heaolu, eelkõige loomade kaitset transportimisel käsitlevate liidu õigusaktide sätteid.

| (122) | Kui põllumajandustooted vastavad teatavatele spetsifikatsioonidele ja/või hinnatingimustele, võivad need kolmandates riikides kuuluda impordi erirežiimi alla. Sellise süsteemi nõuetekohase kohaldamise tagamiseks on vajalik halduskoostöö importiva kolmanda riigi ja liidu asutuste vahel. Selleks peaks toodetele olema lisatud liidus välja antud sertifikaat. |
| --- | --- |

(122)

Kui põllumajandustooted vastavad teatavatele spetsifikatsioonidele ja/või hinnatingimustele, võivad need kolmandates riikides kuuluda impordi erirežiimi alla. Sellise süsteemi nõuetekohase kohaldamise tagamiseks on vajalik halduskoostöö importiva kolmanda riigi ja liidu asutuste vahel. Selleks peaks toodetele olema lisatud liidus välja antud sertifikaat.

| (123) | Lillesibulate eksport kolmandatesse riikidesse on liidule märkimisväärse majandusliku tähtsusega. Sellise ekspordi jätkamist ja arendamist võib tagada hindade stabiliseerimisega kõnealuses kaubanduses. Seepärast tuleks käesolevas määruses sätestada kõnealuste toodete jaoks ekspordi miinimumhinnad. |
| --- | --- |

(123)

Lillesibulate eksport kolmandatesse riikidesse on liidule märkimisväärse majandusliku tähtsusega. Sellise ekspordi jätkamist ja arendamist võib tagada hindade stabiliseerimisega kõnealuses kaubanduses. Seepärast tuleks käesolevas määruses sätestada kõnealuste toodete jaoks ekspordi miinimumhinnad.

| (124) | Aluslepingu artikli 42 kohaselt kohaldatakse aluslepingu konkurentsieeskirju käsitleva peatüki sätteid põllumajandussaaduste tootmise ja nendega kauplemise suhtes ainult ulatuses, mis on liidu õigusaktidega kindlaks määratud aluslepingu artikli 43 lõigete 2 ja 3 raames ning vastavalt nendes lõigetes ette nähtud menetlusele. Riigiabisätted on suures osas kuulutatud kohaldatavaks. Eelkõige aluslepingust tulenevate eeskirjade kohaldamine ettevõtjate suhtes on lisaks määratletud nõukogu 24. juuli 2006. aasta määruses (EÜ) nr 1184/2006, millega kohaldatakse teatavaid konkurentsieeskirju põllumajandustoodete ja -saaduste tootmise ja nendega kauplemise suhtes (13). Tulenevalt eesmärgist luua üks kõikehõlmav turupoliitika eeskirjade kogumik, tuleks käesolevas määruses sätestada asjakohased eeskirjad. |
| --- | --- |

(124)

Aluslepingu artikli 42 kohaselt kohaldatakse aluslepingu konkurentsieeskirju käsitleva peatüki sätteid põllumajandussaaduste tootmise ja nendega kauplemise suhtes ainult ulatuses, mis on liidu õigusaktidega kindlaks määratud aluslepingu artikli 43 lõigete 2 ja 3 raames ning vastavalt nendes lõigetes ette nähtud menetlusele. Riigiabisätted on suures osas kuulutatud kohaldatavaks. Eelkõige aluslepingust tulenevate eeskirjade kohaldamine ettevõtjate suhtes on lisaks määratletud nõukogu 24. juuli 2006. aasta määruses (EÜ) nr 1184/2006, millega kohaldatakse teatavaid konkurentsieeskirju põllumajandustoodete ja -saaduste tootmise ja nendega kauplemise suhtes (13). Tulenevalt eesmärgist luua üks kõikehõlmav turupoliitika eeskirjade kogumik, tuleks käesolevas määruses sätestada asjakohased eeskirjad.

| (125) | Aluslepingu artiklis 101 osutatud kokkuleppeid, otsuseid ja kooskõlastatud tegevust käsitlevaid, samuti turgu valitseva seisundi kuritarvitamisega seotud konkurentsieeskirju tuleks põllumajandustoodete ja -saaduste tootmise ja nendega kauplemise suhtes kohaldada sel määral, et nende kohaldamine ei takistaks põllumajandusturgude riigisisese korralduse toimimist ega ohustaks ühise põllumajanduspoliitika eesmärkide saavutamist. |
| --- | --- |

(125)

Aluslepingu artiklis 101 osutatud kokkuleppeid, otsuseid ja kooskõlastatud tegevust käsitlevaid, samuti turgu valitseva seisundi kuritarvitamisega seotud konkurentsieeskirju tuleks põllumajandustoodete ja -saaduste tootmise ja nendega kauplemise suhtes kohaldada sel määral, et nende kohaldamine ei takistaks põllumajandusturgude riigisisese korralduse toimimist ega ohustaks ühise põllumajanduspoliitika eesmärkide saavutamist.

| (126) | Eriline lähenemine tagatakse sellistele põllumajandustootjate ühendustele, kelle esmane eesmärk on põllumajandustoodete ja -saaduste ühistootmine või -turustamine või ühiste seadmete kasutamine, välja arvatud siis, kui selline ühistegevus välistab konkurentsi või ohustab aluslepingu artikli 39 eesmärkide saavutamist. |
| --- | --- |

(126)

Eriline lähenemine tagatakse sellistele põllumajandustootjate ühendustele, kelle esmane eesmärk on põllumajandustoodete ja -saaduste ühistootmine või -turustamine või ühiste seadmete kasutamine, välja arvatud siis, kui selline ühistegevus välistab konkurentsi või ohustab aluslepingu artikli 39 eesmärkide saavutamist.

| (127) | Ühise põllumajanduspoliitika arengu ohustamise vältimiseks ning selleks, et tagada kõnealuste ettevõtete mittediskrimineeriv kohtlemine ja õiguskindlus, peaks ainult komisjon, kelle otsuseid on pädev läbi vaatama Euroopa Kohus, olema volitatud otsustama, kas aluslepingu artiklis 101 osutatud kokkulepped, otsused ja kooskõlastatud tegevus on ühise põllumajanduspoliitika eesmärkidega kooskõlas. |
| --- | --- |

(127)

Ühise põllumajanduspoliitika arengu ohustamise vältimiseks ning selleks, et tagada kõnealuste ettevõtete mittediskrimineeriv kohtlemine ja õiguskindlus, peaks ainult komisjon, kelle otsuseid on pädev läbi vaatama Euroopa Kohus, olema volitatud otsustama, kas aluslepingu artiklis 101 osutatud kokkulepped, otsused ja kooskõlastatud tegevus on ühise põllumajanduspoliitika eesmärkidega kooskõlas.

| (128) | Riikliku abi andmine kahjustaks ühistel hindadel põhineva ühtse turu nõuetekohast toimimist. Seepärast tuleks käesoleva määrusega hõlmatud toodete suhtes kohaldada aluslepingu riigiabi käsitlevaid sätteid. Teatavates olukordades tuleks lubada erandeid. Selliste erandite kohaldamiseks peaks aga komisjon koostama olemasolevate, uute või kavandatavate riiklike toetuste nimekirja, andma liikmesriikidele asjakohast nõu ja pakkuma välja neile sobivaid meetmeid. |
| --- | --- |

(128)

Riikliku abi andmine kahjustaks ühistel hindadel põhineva ühtse turu nõuetekohast toimimist. Seepärast tuleks käesoleva määrusega hõlmatud toodete suhtes kohaldada aluslepingu riigiabi käsitlevaid sätteid. Teatavates olukordades tuleks lubada erandeid. Selliste erandite kohaldamiseks peaks aga komisjon koostama olemasolevate, uute või kavandatavate riiklike toetuste nimekirja, andma liikmesriikidele asjakohast nõu ja pakkuma välja neile sobivaid meetmeid.

| (129) | Soome ja Rootsi võivad nende ühinemisest alates põhjapõtrade ja põhjapõdratoodete tootmise ja turustamise erilise majandusliku olukorra tõttu neid tegevusi toetada. Lisaks võib Soome oma eriliste kliimatingimuste tõttu anda komisjoni loal toetust ainult Soomes toodetavate seemnete ja teraviljaseemnete teatavate koguste tootmiseks. |
| --- | --- |

(129)

Soome ja Rootsi võivad nende ühinemisest alates põhjapõtrade ja põhjapõdratoodete tootmise ja turustamise erilise majandusliku olukorra tõttu neid tegevusi toetada. Lisaks võib Soome oma eriliste kliimatingimuste tõttu anda komisjoni loal toetust ainult Soomes toodetavate seemnete ja teraviljaseemnete teatavate koguste tootmiseks.

| (130) | Selleks et lahendada õigustatud erakorralisi olukordi ka pärast toetusprogrammides ettenähtud erakorralise destilleerimismeetme üleminekuperioodi lõppu aastal 2012, peaksid liikmesriigid olema suutelised osutama abi erakorraliseks destilleerimiseks, järgides üldist eelarvelist piirangut, mis on 15 % liikmesriigi riikliku toetusprogrammi vastava aastaeelarve suurusest. Enne sellise abi andmist tuleb sellest teatada komisjonile ja see tuleb käesoleva määruse alusel heaks kiita. |
| --- | --- |

(130)

Selleks et lahendada õigustatud erakorralisi olukordi ka pärast toetusprogrammides ettenähtud erakorralise destilleerimismeetme üleminekuperioodi lõppu aastal 2012, peaksid liikmesriigid olema suutelised osutama abi erakorraliseks destilleerimiseks, järgides üldist eelarvelist piirangut, mis on 15 % liikmesriigi riikliku toetusprogrammi vastava aastaeelarve suurusest. Enne sellise abi andmist tuleb sellest teatada komisjonile ja see tuleb käesoleva määruse alusel heaks kiita.

| (131) | Liikmesriikides, kus suhkrukvoote on oluliselt vähendatud, esineb suhkrupeedikasvatajatel tõsiseid kohandamisprobleeme. Sellistel juhtudel ei ole määruses (EÜ) nr 73/2009 sätestatud suhkrupeedikasvatajatele antav liidu üleminekutoetus piisav suhkrupeedikasvatajate raskuste täielikuks lahendamiseks. Seetõttu tuleks liikmesriikidel, kes on nõukogu 20. veebruari 2006. aasta määruse (EÜ) nr 318/2006 (suhkrusektori turgude ühise korralduse kohta) (14) III lisas 20. veebruaril 2006 kindlaksmääratud suhkrukvoote vähendanud rohkem kui 50 %, lubada anda suhkrupeedikasvatajatele liidu üleminekuabi kohaldamise perioodil riigiabi. Tagamaks, et liikmesriigid ei annaks riigiabi oma suhkrupeedikasvatajate vajadusi ületavas ulatuses, peaks asjaomase riigiabi kogusumma kindlaksmääramine jätkuvalt sõltuma komisjoni heakskiidust, välja arvatud Itaalia puhul, kus toetuse maksimumvajadust kõige tootlikuma suhkrupeedikasvataja osas reformijärgsete turutingimustega kohanemiseks on hinnatud 11 eurole ühe tonni toodetud suhkrupeedi kohta. Lisaks tuleks Itaalia eeldatavate eriprobleemide tõttu säilitada kord, mis võimaldab suhkrupeedikasvatajatel saada otsest või kaudset riigiabi. |
| --- | --- |

(131)

Liikmesriikides, kus suhkrukvoote on oluliselt vähendatud, esineb suhkrupeedikasvatajatel tõsiseid kohandamisprobleeme. Sellistel juhtudel ei ole määruses (EÜ) nr 73/2009 sätestatud suhkrupeedikasvatajatele antav liidu üleminekutoetus piisav suhkrupeedikasvatajate raskuste täielikuks lahendamiseks. Seetõttu tuleks liikmesriikidel, kes on nõukogu 20. veebruari 2006. aasta määruse (EÜ) nr 318/2006 (suhkrusektori turgude ühise korralduse kohta) (14) III lisas 20. veebruaril 2006 kindlaksmääratud suhkrukvoote vähendanud rohkem kui 50 %, lubada anda suhkrupeedikasvatajatele liidu üleminekuabi kohaldamise perioodil riigiabi. Tagamaks, et liikmesriigid ei annaks riigiabi oma suhkrupeedikasvatajate vajadusi ületavas ulatuses, peaks asjaomase riigiabi kogusumma kindlaksmääramine jätkuvalt sõltuma komisjoni heakskiidust, välja arvatud Itaalia puhul, kus toetuse maksimumvajadust kõige tootlikuma suhkrupeedikasvataja osas reformijärgsete turutingimustega kohanemiseks on hinnatud 11 eurole ühe tonni toodetud suhkrupeedi kohta. Lisaks tuleks Itaalia eeldatavate eriprobleemide tõttu säilitada kord, mis võimaldab suhkrupeedikasvatajatel saada otsest või kaudset riigiabi.

| (132) | Soomes sõltub suhkrupeedikasvatus erilistest geograafilistest ja kliimatingimustest, mis mõjutavad suhkrupeedikasvatust ebasoodsalt lisaks suhkrureformi üldistele mõjudele. Kõnealusel liikmesriigil tuleks lubada anda oma suhkrupeedikasvatajatele püsivat riigiabi piisavas summas. |
| --- | --- |

(132)

Soomes sõltub suhkrupeedikasvatus erilistest geograafilistest ja kliimatingimustest, mis mõjutavad suhkrupeedikasvatust ebasoodsalt lisaks suhkrureformi üldistele mõjudele. Kõnealusel liikmesriigil tuleks lubada anda oma suhkrupeedikasvatajatele püsivat riigiabi piisavas summas.

| (133) | Erieeskirjad, mille alusel võimaldatakse Saksamaal anda Saksamaa alkoholimonopoli raames riigiabi, pidid aeguma 31. detsembril 2010. Monopoli müügimahud on alates 2003. aastast vähenenud ning piiritusetehased ja neile toorainet tarnivad väikesed ja keskmise suurusega põllumajandusettevõtted on asunud tegema ettevalmitusi vabal turul tegutsemiseks. Kuna kõnealuse kohandamise lihtsustamiseks on vaja rohkem aega, oleks vaja monopoli järkjärgulist kaotamise protsessi pikendada ning anda kõnealustele abisaajatele abi kuni 31. detsembrini 2013. Mõned kindlakoguselise toodanguga väikepiiritusetehased, saagidestilleerijad ja puuviljaühistute piiritusetehased, kes aitavad kohalikku toorainet kasutades kaasa traditsioonilise maastiku ja bioloogilise mitmekesisuse säilitamisele, peaksid jätkuvalt saama monopoli kaudu riigiabi kuni selle korralduse lõpliku kaotamiseni 31. detsembril 2017. Seepärast peaks Saksamaa esitama järkjärgulise lõpetamise kava alates 2013. aastast. |
| --- | --- |

(133)

Erieeskirjad, mille alusel võimaldatakse Saksamaal anda Saksamaa alkoholimonopoli raames riigiabi, pidid aeguma 31. detsembril 2010. Monopoli müügimahud on alates 2003. aastast vähenenud ning piiritusetehased ja neile toorainet tarnivad väikesed ja keskmise suurusega põllumajandusettevõtted on asunud tegema ettevalmitusi vabal turul tegutsemiseks. Kuna kõnealuse kohandamise lihtsustamiseks on vaja rohkem aega, oleks vaja monopoli järkjärgulist kaotamise protsessi pikendada ning anda kõnealustele abisaajatele abi kuni 31. detsembrini 2013. Mõned kindlakoguselise toodanguga väikepiiritusetehased, saagidestilleerijad ja puuviljaühistute piiritusetehased, kes aitavad kohalikku toorainet kasutades kaasa traditsioonilise maastiku ja bioloogilise mitmekesisuse säilitamisele, peaksid jätkuvalt saama monopoli kaudu riigiabi kuni selle korralduse lõpliku kaotamiseni 31. detsembril 2017. Seepärast peaks Saksamaa esitama järkjärgulise lõpetamise kava alates 2013. aastast.

| (134) | Kui liikmesriik soovib oma territooriumil toetada meetmeid piima ja piimatoodete tarbimise edendamiseks liidus, tuleks piimatootjatele ette näha selliste meetmete rahastamisvõimalus riigi tasandil kehtiva müügiedendustasu kaudu. |
| --- | --- |

(134)

Kui liikmesriik soovib oma territooriumil toetada meetmeid piima ja piimatoodete tarbimise edendamiseks liidus, tuleks piimatootjatele ette näha selliste meetmete rahastamisvõimalus riigi tasandil kehtiva müügiedendustasu kaudu.

| (135) | Ametlikke kirjalikke lepinguid käsitlevate ELi õigusaktide puudumisel võivad liikmesriigid teha oma lepinguõiguse raames selliste lepingute kasutamise kohustuslikuks tingimusel, et ei rikuta ELi õigust ning tagatakse siseturu ja ühise turukorralduse nõuetekohane toimimine. Arvestades kõnealuses valdkonnas valitseva olukorra ebaühtlust ELis, peaks selliste otsuste tegemine jääma subsidiaarsuse huvides liikmesriikide pädevusse. Lepingute asjakohaste miinimumnõuete ning siseturu ja ühise turukorralduse nõuetekohase toimimise tagamiseks tuleb ELi tasandil siiski kehtestada lepingute kasutamise peamised tingimused. Kuna mõne piimaühistu põhikirjas võib sarnase mõjuga punkt juba olemas olla, tuleb selline ühistu lihtsuse huvides lepingutele kehtestatud nõuetest vabastada. Sellise süsteemi tulemuslikkuse tagamiseks peab leping kehtima võrdselt ka juhtudel, kus vahendajad koguvad põllumajandustootjatelt piima ja viivad selle töötlejale. |
| --- | --- |

(135)

Ametlikke kirjalikke lepinguid käsitlevate ELi õigusaktide puudumisel võivad liikmesriigid teha oma lepinguõiguse raames selliste lepingute kasutamise kohustuslikuks tingimusel, et ei rikuta ELi õigust ning tagatakse siseturu ja ühise turukorralduse nõuetekohane toimimine. Arvestades kõnealuses valdkonnas valitseva olukorra ebaühtlust ELis, peaks selliste otsuste tegemine jääma subsidiaarsuse huvides liikmesriikide pädevusse. Lepingute asjakohaste miinimumnõuete ning siseturu ja ühise turukorralduse nõuetekohase toimimise tagamiseks tuleb ELi tasandil siiski kehtestada lepingute kasutamise peamised tingimused. Kuna mõne piimaühistu põhikirjas võib sarnase mõjuga punkt juba olemas olla, tuleb selline ühistu lihtsuse huvides lepingutele kehtestatud nõuetest vabastada. Sellise süsteemi tulemuslikkuse tagamiseks peab leping kehtima võrdselt ka juhtudel, kus vahendajad koguvad põllumajandustootjatelt piima ja viivad selle töötlejale.

| (136) | Liidu turgude praeguse olukorra ja arenguväljavaadete kohta on vaja piisavalt teavet. Seetõttu tuleks ette näha kõikide liidus kasvatatud humala tarnelepingute registreerimine. |
| --- | --- |

(136)

Liidu turgude praeguse olukorra ja arenguväljavaadete kohta on vaja piisavalt teavet. Seetõttu tuleks ette näha kõikide liidus kasvatatud humala tarnelepingute registreerimine.

| (137) | Viinamarjakasvatusvõimaluste paremaks haldamiseks peaksid liikmesriigid esitama komisjonile istandusregistril põhineva tootmisvõimsuse ülevaate. Et innustada liikmesriike ülevaadet esitama, tuleb ümberkorraldus- ja muutmistoetust anda üksnes nendele liikmesriikidele, kes on kõnealuse ülevaate esitanud. Veiniviinamarjade, viinamarjavirde ja veini tootjad peaksid esitama saagideklaratsiooni, et vastavate poliitiliste ja haldusotsuste tegemiseks vajalik teave oleks kättesaadav. Liikmesriikidel peaks olema võimalus nõuda, et ka veiniviinamarjade hulgikauplejad deklareeriksid igal aastal viimasest saagist turustatud kogused. Viinamarjavirde ja veini tootjad ning hulgikauplejad, kes ei ole jaemüüjad, peavad deklareerima oma viinamarjavirde ja veini varud. |
| --- | --- |

(137)

Viinamarjakasvatusvõimaluste paremaks haldamiseks peaksid liikmesriigid esitama komisjonile istandusregistril põhineva tootmisvõimsuse ülevaate. Et innustada liikmesriike ülevaadet esitama, tuleb ümberkorraldus- ja muutmistoetust anda üksnes nendele liikmesriikidele, kes on kõnealuse ülevaate esitanud. Veiniviinamarjade, viinamarjavirde ja veini tootjad peaksid esitama saagideklaratsiooni, et vastavate poliitiliste ja haldusotsuste tegemiseks vajalik teave oleks kättesaadav. Liikmesriikidel peaks olema võimalus nõuda, et ka veiniviinamarjade hulgikauplejad deklareeriksid igal aastal viimasest saagist turustatud kogused. Viinamarjavirde ja veini tootjad ning hulgikauplejad, kes ei ole jaemüüjad, peavad deklareerima oma viinamarjavirde ja veini varud.

| (138) | Asjakohaste toodete jälgitavuse rahuldava taseme tagamiseks, eelkõige tarbijakaitse huvides, tuleks sätestada, et kõikidel käesoleva määrusega hõlmatud veinisektori toodetel peaks liidus ringeldes olema saatedokument. |
| --- | --- |

(138)

Asjakohaste toodete jälgitavuse rahuldava taseme tagamiseks, eelkõige tarbijakaitse huvides, tuleks sätestada, et kõikidel käesoleva määrusega hõlmatud veinisektori toodetel peaks liidus ringeldes olema saatedokument.

| (139) | On asjakohane näha teatavatel tingimustel ja teatavate toodete osas ette meetmed juhtudeks, kus siseturuhindade olulise muutumise või maailmaturu noteeringute või hindade tõttu on tekkinud või võivad tekkida häired. |
| --- | --- |

(139)

On asjakohane näha teatavatel tingimustel ja teatavate toodete osas ette meetmed juhtudeks, kus siseturuhindade olulise muutumise või maailmaturu noteeringute või hindade tõttu on tekkinud või võivad tekkida häired.

| (140) | Käesoleva määruse järgimise eest peaksid vastutama liikmesriikide ametiasutused ning tuleks kehtestada vastav kord, et komisjonil oleks võimalik jälgida ja tagada määruse järgimist eelkõige veinisektori puhul. |
| --- | --- |

(140)

Käesoleva määruse järgimise eest peaksid vastutama liikmesriikide ametiasutused ning tuleks kehtestada vastav kord, et komisjonil oleks võimalik jälgida ja tagada määruse järgimist eelkõige veinisektori puhul.

| (141) | On vaja kasutusele võtta põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholi käsitlevate erimeetmete raamistik, mis võimaldaks turujärelevalve eesmärgil koguda majandusandmeid ja analüüsida statistilist teavet. Kuivõrd põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholi turg on seotud etüülalkoholituruga üldiselt, tuleb kättesaadavaks teha ka muu kui põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholi turgu käsitlev teave. |
| --- | --- |

(141)

On vaja kasutusele võtta põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholi käsitlevate erimeetmete raamistik, mis võimaldaks turujärelevalve eesmärgil koguda majandusandmeid ja analüüsida statistilist teavet. Kuivõrd põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholi turg on seotud etüülalkoholituruga üldiselt, tuleb kättesaadavaks teha ka muu kui põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholi turgu käsitlev teave.

| (142) | Käesoleva määruse kohaldamisest tulenevate kohustustega seotud liikmesriikide kulutused peaks kandma liit vastavalt nõukogu 21. juuni 2005. aasta määrusele (EÜ) nr 1290/2005 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta (15). |
| --- | --- |

(142)

Käesoleva määruse kohaldamisest tulenevate kohustustega seotud liikmesriikide kulutused peaks kandma liit vastavalt nõukogu 21. juuni 2005. aasta määrusele (EÜ) nr 1290/2005 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta (15).

| (143) | Määrusega (EÜ) nr 1698/2005 ettenähtud rahaliste vahendite suurendamiseks veinisektoris tuleks kehtestada vahendite järkjärguline ülekandmine kõnealuse määruse kohaste meetmete eelarvesse, kui vastavad summad on piisavalt olulised. |
| --- | --- |

(143)

Määrusega (EÜ) nr 1698/2005 ettenähtud rahaliste vahendite suurendamiseks veinisektoris tuleks kehtestada vahendite järkjärguline ülekandmine kõnealuse määruse kohaste meetmete eelarvesse, kui vastavad summad on piisavalt olulised.

| (144) | Komisjonile tuleks anda volitused võtta vajalikud meetmed, et lahendada eriomaseid praktilisi küsimusi eriolukorras. |
| --- | --- |

(144)

Komisjonile tuleks anda volitused võtta vajalikud meetmed, et lahendada eriomaseid praktilisi küsimusi eriolukorras.

| (145) | Kuna põllumajandustoodete ühisturud arenevad pidevalt, peaksid liikmesriigid ja komisjon üksteist oluliste arengutega kursis hoidma ning võtma vastu asjakohastest arengutest ja andmetest teavitamise viisid. |
| --- | --- |

(145)

Kuna põllumajandustoodete ühisturud arenevad pidevalt, peaksid liikmesriigid ja komisjon üksteist oluliste arengutega kursis hoidma ning võtma vastu asjakohastest arengutest ja andmetest teavitamise viisid.

| (146) | Et vältida käesoleva määrusega ettenähtud soodustuste kuritarvitamist, ei tohiks neid soodustusi anda või tuleks nende andmine lõpetada, kui leitakse, et mis tahes soodustuste saamise tingimused on loodud kunstlikult vastupidiselt käesoleva määruse eesmärkidele. |
| --- | --- |

(146)

Et vältida käesoleva määrusega ettenähtud soodustuste kuritarvitamist, ei tohiks neid soodustusi anda või tuleks nende andmine lõpetada, kui leitakse, et mis tahes soodustuste saamise tingimused on loodud kunstlikult vastupidiselt käesoleva määruse eesmärkidele.

| (147) | Käesolevas määruses sätestatud kohustuste täitmise tagamiseks tuleks teostada kontrolle ning kohustuste täitmata jätmise korral tuleks kohaldada haldusmeetmeid ja -karistusi, lisaks on vaja eeskirju seoses tagatiste esitamise ja vabastamisega, et tagada ühise turukorralduse nõuetekohane haldamine ÜPP raames Kõnealused sätted peaksid sisaldama alusetute maksete tagasinõudmist ning käesoleva määruse kohaldamisest tulenevaid liikmesriikide aruandluskohustusi. |
| --- | --- |

(147)

Käesolevas määruses sätestatud kohustuste täitmise tagamiseks tuleks teostada kontrolle ning kohustuste täitmata jätmise korral tuleks kohaldada haldusmeetmeid ja -karistusi, lisaks on vaja eeskirju seoses tagatiste esitamise ja vabastamisega, et tagada ühise turukorralduse nõuetekohane haldamine ÜPP raames Kõnealused sätted peaksid sisaldama alusetute maksete tagasinõudmist ning käesoleva määruse kohaldamisest tulenevaid liikmesriikide aruandluskohustusi.

| (148) | Määruse (EÜ) nr 1234/2007 kohaselt aeguvad mitmed sektoripõhised turukorraldusmeetmed 2012. aastal Pärast määruse (EÜ) nr 1234/2007 kehtetuks tunnistamist tuleks asjakohaseid sätteid kohaldada jätkuvalt kuni vastavate kavade lõppemiseni. |
| --- | --- |

(148)

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 kohaselt aeguvad mitmed sektoripõhised turukorraldusmeetmed 2012. aastal Pärast määruse (EÜ) nr 1234/2007 kehtetuks tunnistamist tuleks asjakohaseid sätteid kohaldada jätkuvalt kuni vastavate kavade lõppemiseni.

| (149) | Õiguskindluse tagamiseks turustamiseeskirjade kohaldamisel peaks komisjon kindlaks määrama kuupäeva, mil määruse (EÜ) nr 1234/2007 teatavaid sätteid vastavas sektoris enam ei kohaldata. |
| --- | --- |

(149)

Õiguskindluse tagamiseks turustamiseeskirjade kohaldamisel peaks komisjon kindlaks määrama kuupäeva, mil määruse (EÜ) nr 1234/2007 teatavaid sätteid vastavas sektoris enam ei kohaldata.

| (150) | Selleks et tagada puu- ja köögiviljasektoris sujuv üleminek määrusega (EÜ) nr 1234/2007 kehtestatud korraldustelt käesoleva määruse sätetele, tuleks komisjonile anda õigus vastu võtta üleminekumeetmeid. |
| --- | --- |

(150)

Selleks et tagada puu- ja köögiviljasektoris sujuv üleminek määrusega (EÜ) nr 1234/2007 kehtestatud korraldustelt käesoleva määruse sätetele, tuleks komisjonile anda õigus vastu võtta üleminekumeetmeid.

| (151) | Käesolevat määrust tuleks kohaldada alates selle jõustumisest. Siiski tuleks üldist turustamisstandardit käsitlevat sätet kohaldada üksnes alates üks aasta pärast määruse jõustumist. |
| --- | --- |

(151)

Käesolevat määrust tuleks kohaldada alates selle jõustumisest. Siiski tuleks üldist turustamisstandardit käsitlevat sätet kohaldada üksnes alates üks aasta pärast määruse jõustumist.

| (152) | Seoses lepinguliste suhetega piima- ja piimatootesektoris on käesolevas määruses sätestatud meetmed piimaturu praegustes majandustingimustes ja tarneahela praeguse struktuuri puhul õigustatud. Selleks et meetmete mõju oleks täielik, tuleks neid kohaldada piisavalt pika aja jooksul (nii enne kui ka pärast piimakvootide kaotamist). Kuna meetmed on oma olemuselt siiski ulatuslikud, peaksid need olema ajutised ja kuuluma läbivaatamisele, et hinnata nende toimet ja kohaldamise jätkamise vajalikkust. Seda tuleks käsitleda komisjoni aruannetes piimaturu arengute kohta ning need peaksid hõlmama võimalikke ettepanekuid põllumajandustootjate julgustamiseks sõlmida ühistootmislepinguid; aruanded esitatakse 30. juuniks 2014 ja 31. detsembriks 2018, |
| --- | --- |

(152)

Seoses lepinguliste suhetega piima- ja piimatootesektoris on käesolevas määruses sätestatud meetmed piimaturu praegustes majandustingimustes ja tarneahela praeguse struktuuri puhul õigustatud. Selleks et meetmete mõju oleks täielik, tuleks neid kohaldada piisavalt pika aja jooksul (nii enne kui ka pärast piimakvootide kaotamist). Kuna meetmed on oma olemuselt siiski ulatuslikud, peaksid need olema ajutised ja kuuluma läbivaatamisele, et hinnata nende toimet ja kohaldamise jätkamise vajalikkust. Seda tuleks käsitleda komisjoni aruannetes piimaturu arengute kohta ning need peaksid hõlmama võimalikke ettepanekuid põllumajandustootjate julgustamiseks sõlmida ühistootmislepinguid; aruanded esitatakse 30. juuniks 2014 ja 31. detsembriks 2018,

ON VÕTNUD VASTU KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I   OSA

SISSEJUHTAVAD SÄTTED

Artikkel 1

Reguleerimisala

1.   Käesoleva määrusega kehtestatakse toodete turgude ühine korraldus järgmistes sektorites, nagu on täpsemalt sätestatud I lisas:

| a) | teravili, I lisa I osa; |
| --- | --- |

a)

teravili, I lisa I osa;

| b) | riis, I lisa II osa; |
| --- | --- |

b)

riis, I lisa II osa;

| c) | suhkur, I lisa III osa; |
| --- | --- |

c)

suhkur, I lisa III osa;

| d) | kuivsööt, I lisa IV osa; |
| --- | --- |

d)

kuivsööt, I lisa IV osa;

| e) | seemned, I lisa V osa; |
| --- | --- |

e)

seemned, I lisa V osa;

| f) | humal, I lisa VI osa; |
| --- | --- |

f)

humal, I lisa VI osa;

| g) | oliiviõli ja lauaoliivid, I lisa VII osa; |
| --- | --- |

g)

oliiviõli ja lauaoliivid, I lisa VII osa;

| h) | lina ja kanep, I lisa VIII osa; |
| --- | --- |

h)

lina ja kanep, I lisa VIII osa;

| i) | puu- ja köögiviljad, I lisa IX osa; |
| --- | --- |

i)

puu- ja köögiviljad, I lisa IX osa;

| j) | töödeldud puu- ja köögiviljad, I lisa X osa; |
| --- | --- |

j)

töödeldud puu- ja köögiviljad, I lisa X osa;

| k) | banaanid, I lisa XI osa; |
| --- | --- |

k)

banaanid, I lisa XI osa;

| l) | vein, I lisa XII osa; |
| --- | --- |

l)

vein, I lisa XII osa;

| m) | elustaimed ja lillekasvatustooted, I lisa XIII osa (edaspidi „elustaimesektor”); |
| --- | --- |

m)

elustaimed ja lillekasvatustooted, I lisa XIII osa (edaspidi „elustaimesektor”);

| n) | toortubakas, I lisa XIV osa; |
| --- | --- |

n)

toortubakas, I lisa XIV osa;

| o) | veise- ja vasikaliha, I lisa XV osa; |
| --- | --- |

o)

veise- ja vasikaliha, I lisa XV osa;

| p) | piim ja piimatooted, I lisa XVI osa; |
| --- | --- |

p)

piim ja piimatooted, I lisa XVI osa;

| q) | sealiha, I lisa XVII osa; |
| --- | --- |

q)

sealiha, I lisa XVII osa;

| r) | lamba- ja kitseliha, I lisa XVIII osa; |
| --- | --- |

r)

lamba- ja kitseliha, I lisa XVIII osa;

| s) | munad, I lisa XIX osa; |
| --- | --- |

s)

munad, I lisa XIX osa;

| t) | linnuliha, I lisa XX osa; |
| --- | --- |

t)

linnuliha, I lisa XX osa;

| u) | muud tooted, I lisa XXI osa. |
| --- | --- |

u)

muud tooted, I lisa XXI osa.

2.   Käesoleva määrusega kehtestatakse erimeetmed järgmiste sektorite suhtes, mis on loetletud ja mõnel juhul täiendavalt määratletud II lisas:

| a) | põllumajandusliku päritoluga etüülalkohol, II lisa I osa (edaspidi „põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholi sektor”); |
| --- | --- |

a)

põllumajandusliku päritoluga etüülalkohol, II lisa I osa (edaspidi „põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholi sektor”);

| b) | mesindustooted, II lisa II osa (edaspidi „mesindussektor”); |
| --- | --- |

b)

mesindustooted, II lisa II osa (edaspidi „mesindussektor”);

| c) | siidiussid, II lisa III osa. |
| --- | --- |

c)

siidiussid, II lisa III osa.

3.   CN-koodi 0701 alla kuuluva värske või jahutatud kartuli suhtes kohaldatakse IV osa II peatükki.

Artikkel 2

Mõisted

1.   Käesolevas määruses kasutatakse teatavate sektorite puhul III lisas sätestatud mõisteid.

2.   Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)   „põllumajandustootja”– põllumajandustootja vastavalt määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli punkti a määratlusele;

b)   „makseasutus”– liikmesriigi poolt määruse (EÜ) nr 1290/2005 alusel määratud asutus või asutused;

c)   „sekkumishind”– hind, millega tooted ostetakse riikliku sekkumise korras.

Artikkel 3

Turustusaastad

Kehtestatakse järgmised turustusaastad:

| a) | banaanisektori puhul jooksva aasta 1. jaanuarist 31. detsembrini; |
| --- | --- |

a)

banaanisektori puhul jooksva aasta 1. jaanuarist 31. detsembrini;

| b) | 1. aprillist järgmise aasta 31. märtsini järgmiste sektorite puhul:






  i) | kuivsöödasektor; |
| --- | --- | --- |

b)

1. aprillist järgmise aasta 31. märtsini järgmiste sektorite puhul:

i)

kuivsöödasektor;

| ii) | siidiussisektor; |
| --- | --- |

ii)

siidiussisektor;

| c) | 1. juulist järgmise aasta 30. juunini järgmiste sektorite puhul:






  i) | teraviljasektor; |
| --- | --- | --- |

c)

1. juulist järgmise aasta 30. juunini järgmiste sektorite puhul:

i)

teraviljasektor;

| ii) | seemnesektor; |
| --- | --- |

ii)

seemnesektor;

| iii) | oliiviõli ja lauaoliivide sektor; |
| --- | --- |

iii)

oliiviõli ja lauaoliivide sektor;

| iv) | lina- ja kanepisektor; |
| --- | --- |

iv)

lina- ja kanepisektor;

| v) | piima- ja piimatootesektor; |
| --- | --- |

v)

piima- ja piimatootesektor;

| d) | veinisektori puhul 1. augustist järgmise aasta 31. juulini; |
| --- | --- |

d)

veinisektori puhul 1. augustist järgmise aasta 31. juulini;

| e) | riisisektori puhul 1. septembrist järgmise aasta 31. augustini; |
| --- | --- |

e)

riisisektori puhul 1. septembrist järgmise aasta 31. augustini;

| f) | suhkrusektori puhul 1. oktoobrist järgmise aasta 30. septembrini. |
| --- | --- |

f)

suhkrusektori puhul 1. oktoobrist järgmise aasta 30. septembrini.

Puu- ja köögivilja ning töödeldud puu- ja köögiviljasektori eripära arvessevõtmiseks võib komisjon delegeeritud õigusaktidega kehtestada vajaduse korral
  võtta kooskõlas artikliga 321 vastu delegeeritud õigusaktid, millega kehtestatakse
  turustusaastad kõnealuste toodete jaoks. [ME 5]

Artikkel 4

Volituste delegeerimine

Selleks et võtta arvesse iga sektori eripära ja turuolukorra muutusi, võib komisjon
  artikli 321 kohaselt vastu võetud
  delegeeritud õigusaktidega ajakohastada III lisa I osa mõisteid.

Artikkel 5

Rakendamisvolitused

Komisjon võib
  artikli 323 lõikes 1a osutatud kontrollimenetluse kohaselt vastu võetud
  rakendusaktidega: [ME 6]

| a) | määrata kindlaks töötlemise eri etappidel oleva riisi konverteerimiskursi, töötlemiskulud ja kõrvalsaaduste väärtuse; |
| --- | --- |

a)

määrata kindlaks töötlemise eri etappidel oleva riisi konverteerimiskursi, töötlemiskulud ja kõrvalsaaduste väärtuse;

| b) | võtta kõik vajalikud meetmed seoses konverteerimiskursi kohaldamisega. |
| --- | --- |

b)

võtta kõik vajalikud meetmed seoses konverteerimiskursi kohaldamisega.

II   OSA

SISETURG

I   JAOTIS

TURUSEKKUMINE

I   PEATÜKK

Riiklik sekkumine ja eraladustamine

I   jagu

Riikliku sekkumise ja eraladustamise sissejuhatavad sätted

Artikkel 6

Reguleerimisala

1.   Käesolevas peatükis sätestatakse eeskirjad, mis käsitlevad vajaduse korral riikliku sekkumise korras toimuvat kokkuostu ning eraladustamisele antavaid toetusi järgmistes sektorites:

| a) | teravili; |
| --- | --- |

a)

teravili;

| b) | riis; |
| --- | --- |

b)

riis;

| c) | suhkur; |
| --- | --- |

c)

suhkur;

| d) | oliiviõli ja lauaoliivid; |
| --- | --- |

d)

oliiviõli ja lauaoliivid;

| e) | veise- ja vasikaliha; |
| --- | --- |

e)

veise- ja vasikaliha;

| f) | piim ja piimatooted; |
| --- | --- |

f)

piim ja piimatooted;

| g) | sealiha; |
| --- | --- |

g)

sealiha;

| h) | lamba- ja kitseliha. |
| --- | --- |

h)

lamba- ja kitseliha.

2.   Käesolevas peatükis kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)   „teravili”– liidus koristatud teravili;

b)   „piim”– liidus toodetud lehmapiim;

c)   „koor”– otseselt ja ainult piimast saadud koor.

Artikkel 7

Liidu päritolu

Ilma et see piiraks artikli 6 lõike 2 kohaldamist, ostetakse riikliku sekkumise korras kokku ainult liidu päritolu tooteid ning eraladustusabi antakse ainult liidu päritolu toodetele.

Artikkel 8

Võrdlushinnad

1.   Toodetele, mille suhtes kohaldatakse artikli 6 lõikes 1 osutatud sekkumismeetmeid, määratakse kindlaks järgmised võrdlushinnad:

| a) | teraviljasektor: 101,31 eurot tonni kohta; |
| --- | --- |

a)

teraviljasektor: 101,31 eurot tonni kohta;

| b) | koorimata riis: 150 eurot tonni kohta standardkvaliteedi korral, nagu on määratletud IV lisa punktis A; |
| --- | --- |

b)

koorimata riis: 150 eurot tonni kohta standardkvaliteedi korral, nagu on määratletud IV lisa punktis A;

| c) | suhkur:






  i) | valge suhkur: 404,4 eurot tonni kohta 2009/2010. turustusaastal; |
| --- | --- | --- |

c)

suhkur:

i)

valge suhkur: 404,4 eurot tonni kohta 2009/2010. turustusaastal;

| ii) | toorsuhkur: 335,2 eurot tonni kohta 2009/2010. turustusaastal; |
| --- | --- |

ii)

toorsuhkur: 335,2 eurot tonni kohta 2009/2010. turustusaastal;

| d) | veise- ja vasikalihasektor: 2 224 eurot R3-kvaliteediklassi isasveiste rümba tonni kohta, nagu on sätestatud artikli 34 lõike 1 punktis a osutatud liidu täiskasvanud veiste rümpade klassifitseerimisskaalas; |
| --- | --- |

d)

veise- ja vasikalihasektor: 2 224 eurot R3-kvaliteediklassi isasveiste rümba tonni kohta, nagu on sätestatud artikli 34 lõike 1 punktis a osutatud liidu täiskasvanud veiste rümpade klassifitseerimisskaalas;

| e) | piima- ja piimatootesektor:






  i) | 246,39 eurot 100 kg või kohta; |
| --- | --- | --- |

e)

piima- ja piimatootesektor:

i)

246,39 eurot 100 kg või kohta;

| ii) | 169,80 eurot 100 kg lõssipulbri kohta; |
| --- | --- |

ii)

169,80 eurot 100 kg lõssipulbri kohta;

| f) | sealihasektor: 1 509,39 eurot searümba tonni kohta standardkvaliteedi korral, mis on määratletud kaalu ja tailihasisalduse alusel vastavalt artikli 34 lõike 1 punktis b osutatud liidu searümpade klassifitseerimisskaalale järgmiselt:






  i) | 60–120 kg kaaluvad rümbad: E-kvaliteediklass, nagu on sätestatud V lisa punktis B.II; |
| --- | --- | --- |

f)

sealihasektor: 1 509,39 eurot searümba tonni kohta standardkvaliteedi korral, mis on määratletud kaalu ja tailihasisalduse alusel vastavalt artikli 34 lõike 1 punktis b osutatud liidu searümpade klassifitseerimisskaalale järgmiselt:

i)

60–120 kg kaaluvad rümbad: E-kvaliteediklass, nagu on sätestatud V lisa punktis B.II;

| ii) | 120–180 kg kaaluvad rümbad: R-kvaliteediklass, nagu on sätestatud V lisa punktis B.II. |
| --- | --- |

ii)

120–180 kg kaaluvad rümbad: R-kvaliteediklass, nagu on sätestatud V lisa punktis B.II.

2.   Vastavalt lõike 1 punktides a ja b sätestatud teravilja ja riisi võrdlushinnad on seotud lattu tarnitud kauba hulgimüügi etapiga enne mahalaadimist. Need võrdlushinnad kehtivad kõikide artiklis 30 osutatud liidu sekkumiskeskuste jaoks.

3.   Lõike 1 punkti c alapunktides i ja ii kehtestatud võrdlushinnad kehtivad tehasest hangitud, pakendamata ja standardkvaliteediga suhkru puhul, nagu on määratletud IV lisa punktis B.

4.   Käesoleva artikli lõikes 1 kindlaksmääratud võrdlushindu võib muuta aluslepingu artikli 43 lõikes 2 sätestatud korras, võttes arvesse tootmise ja turgude arengut.

Artikkel 9

Hinnaaruandlus suhkruturul

Komisjon loob
  vastavalt artikli 323 lõikes 1a osutatud kontrollimenetlusele
  rakendusaktidega suhkruturu hindade kohta teabesüsteemi, mis sisaldab suhkruturu hinnatasemete avaldamise süsteemi.

Süsteem põhineb valget suhkrut tootvate ettevõtjate või teiste suhkrukaubandusega seotud käitlejate esitatud teabel. Seda teavet käsitletakse konfidentsiaalselt.

Komisjon tagab, et avaldatud teave ei võimalda tuvastada üksikute ettevõtjate hindu.

II   jagu

Riiklik sekkumine

I   alajagu

Üldsätted

Artikkel 10

Riikliku sekkumise tingimustele vastavad tooted

Lähtudes käesolevas jaos kehtestatud tingimustest ning lisanõuetest ja -tingimustest, mille komisjon määrab delegeeritud õigusaktidega ja rakendusaktidega kindlaks artiklite 31 ja 32 kohaselt, kohaldatakse riiklikku sekkumist järgmiste toodete suhtes:

| a) | pehme nisu, kõva nisu, oder, mais ja sorgo; |
| --- | --- |

a)

pehme nisu, kõva nisu, oder, mais ja sorgo;

| b) | koorimata riis; |
| --- | --- |

b)

koorimata riis;

| c) | veise- ja vasikalihasektori värske või jahutatud liha, mis kuulub CN-koodide 0201 10 00 ja 0201 20 20–0201 20 50 alla; |
| --- | --- |

c)

veise- ja vasikalihasektori värske või jahutatud liha, mis kuulub CN-koodide 0201 10 00 ja 0201 20 20–0201 20 50 alla;

| d) | või, mis on valmistatud liidu tunnustatud ettevõttes otseselt ja ainult pastöriseeritud koorest ning mille piimarasvasisaldus on vähemalt 82 % massist ja maksimaalne veesisaldus 16 % massist; |
| --- | --- |

d)

või, mis on valmistatud liidu tunnustatud ettevõttes otseselt ja ainult pastöriseeritud koorest ning mille piimarasvasisaldus on vähemalt 82 % massist ja maksimaalne veesisaldus 16 % massist;

| e) | pihustuskuivatuse teel piimast saadud kõrgeima kvaliteediga lõssipulber, mis on valmistatud liidu tunnustatud ettevõttes ning mille valgusisaldus on vähemalt 34,0 % rasvata kuivekstrakti massist. |
| --- | --- |

e)

pihustuskuivatuse teel piimast saadud kõrgeima kvaliteediga lõssipulber, mis on valmistatud liidu tunnustatud ettevõttes ning mille valgusisaldus on vähemalt 34,0 % rasvata kuivekstrakti massist.

II   alajagu

Kokkuostu avamine

Artikkel 11

Riikliku sekkumise ajavahemikud

Riiklik sekkumine toimub:

| a) | teravilja puhul 1. novembrist 31. maini; |
| --- | --- |

a)

teravilja puhul 1. novembrist 31. maini;

| b) | koorimata riisi puhul 1. aprillist 31. juulini; |
| --- | --- |

b)

koorimata riisi puhul 1. aprillist 31. juulini;

| c) | veise- ja vasikaliha puhul kogu turustusaasta jooksul; |
| --- | --- |

c)

veise- ja vasikaliha puhul kogu turustusaasta jooksul;

| d) | või ja lõssipulbri puhul 1. märtsist 31. augustini. |
| --- | --- |

d)

või ja lõssipulbri puhul 1. märtsist 31. augustini.

Artikkel 12

Riikliku sekkumise avamine

1.   Artiklis 11 osutatud ajavahemike jooksul avatakse riiklik sekkumine:

| a) | pehme nisu puhul; |
| --- | --- |

a)

pehme nisu puhul;

| b) | kõva nisu, odra, maisi, terasorgo, koorimata riisi, suhkru, või ja lõssipulbri puhul artikli 13 lõikes 1 osutatud sekkumise ülemmäärade ulatuses; |
| --- | --- |

b)

kõva nisu, odra, maisi, terasorgo, koorimata riisi, suhkru, või ja lõssipulbri puhul artikli 13 lõikes 1 osutatud sekkumise ülemmäärade ulatuses;

| c) | komisjoni poolt rakendusaktidega ja ilma artikli 323 lõikes 1 osutatud komitee abita

  rakendamiseta vastu võetud rakendusaktidega
  veise- ja vasikaliha puhul, kui liikmesriigi või liikmesriigi piirkonna veise- ja vasikaliha keskmine turuhind, mis on registreeritud artikli 34 lõikes 1 osutatud liidu rümpade klassifitseerimisskaala alusel, langeb vaatlusperioodil alla 1 560 euro tonni kohta
  , pöörates erilist tähelepanu territoriaalsele ühtekuuluvusele, et võtta arvesse mõju nendele piirkondlikule turgudele, mille majandus on sellest tootest suurel määral sõltuv
  . [ME 7] |
| --- | --- |

c)

komisjoni poolt rakendusaktidega ja ilma artikli 323 lõikes 1 osutatud komitee abita

  rakendamiseta vastu võetud rakendusaktidega
  veise- ja vasikaliha puhul, kui liikmesriigi või liikmesriigi piirkonna veise- ja vasikaliha keskmine turuhind, mis on registreeritud artikli 34 lõikes 1 osutatud liidu rümpade klassifitseerimisskaala alusel, langeb vaatlusperioodil alla 1 560 euro tonni kohta
  , pöörates erilist tähelepanu territoriaalsele ühtekuuluvusele, et võtta arvesse mõju nendele piirkondlikule turgudele, mille majandus on sellest tootest suurel määral sõltuv
  . [ME 7]

2.   Lõike 1 punktis c osutatud riikliku sekkumise veise- ja vasikaliha puhul peatab komisjon rakendusaktidega ja ilma artikli 323 lõikes 1 osutatud komitee abita

  rakendamiseta vastu võetud rakendusaktidega
  , kui kõnealuses punktis osutatud tingimusi enam vaatlusperioodil ei täideta.

Artikkel 13

Sekkumise piirkogused

1.   Riikliku sekkumise korras toimub kokkuost järgmises ulatuses:

| a) | kõva nisu, odra, maisi, terasorgo ja koorimata riisi puhul 0 tonni artikli 11 vastavalt punktis a ja b osutatud ajavahemikul; |
| --- | --- |

a)

kõva nisu, odra, maisi, terasorgo ja koorimata riisi puhul 0 tonni artikli 11 vastavalt punktis a ja b osutatud ajavahemikul;

| b) | või puhul 30 000 tonni igal artikli 11 punktis d osutatud ajavahemikul; |
| --- | --- |

b)

või puhul 30 000 tonni igal artikli 11 punktis d osutatud ajavahemikul;

| c) | lõssipulbri puhul 109 000 tonni igal artikli 11 punktis d osutatud ajavahemikul. |
| --- | --- |

c)

lõssipulbri puhul 109 000 tonni igal artikli 11 punktis d osutatud ajavahemikul.

2.   Komisjon võib
  vastavalt artikli 323 lõikes 1a osutatud kontrollimenetlusele vastu võetud
  rakendusaktidega otsustada jätkata lõikes 1 osutatud toodete puhul riiklikku sekkumist ulatuses, mis ületab kõnealuses lõikes osutatud koguseid, kui turuolukord ja eelkõige turuhindade areng seda nõuab.

III   alajagu

Sekkumishinnad

Artikkel 14

Sekkumishinnad

1.   Sekkumishind:

| a) | pehme nisu puhul on võrdne võrdlushinnaga kuni 3 miljoni tonnini pakutud maksimumkoguse eest sekkumisperioodi kohta, nii nagu on määratud artikli 11 punktis a; |
| --- | --- |

a)

pehme nisu puhul on võrdne võrdlushinnaga kuni 3 miljoni tonnini pakutud maksimumkoguse eest sekkumisperioodi kohta, nii nagu on määratud artikli 11 punktis a;

| b) | või puhul 90 % võrdlushinnast artikli 13 lõike 1 punktis b piiritletud koguste eest; |
| --- | --- |

b)

või puhul 90 % võrdlushinnast artikli 13 lõike 1 punktis b piiritletud koguste eest;

| c) | lõssipulbri puhul on võrdne võrdlushinnaga artikli 13 lõike 1 punktis c piiritletud koguste eest. |
| --- | --- |

c)

lõssipulbri puhul on võrdne võrdlushinnaga artikli 13 lõike 1 punktis c piiritletud koguste eest.

2.   Komisjon määrab
  vastavalt artikli 323 lõikes 1a osutatud kontrollimenetlusele vastu võetud
  rakendusaktidega ja hankemenetluste teel kindlaks järgmiste toodete sekkumishinnad ja kogused:

| a) | pehme nisu osas pakkumiste puhul, mis ületavad 3 miljoni tonnist maksimumkogust sekkumisperioodi kohta, nii nagu on määratud artikli 11 punktis a; |
| --- | --- |

a)

pehme nisu osas pakkumiste puhul, mis ületavad 3 miljoni tonnist maksimumkogust sekkumisperioodi kohta, nii nagu on määratud artikli 11 punktis a;

| b) | kõva nisu, odra, maisi, terasorgo ja koorimata riisi puhul vastavalt artikli 13 lõikele 2; |
| --- | --- |

b)

kõva nisu, odra, maisi, terasorgo ja koorimata riisi puhul vastavalt artikli 13 lõikele 2;

| c) | veise- ja vasikaliha; |
| --- | --- |

c)

veise- ja vasikaliha;

| d) | või puhul artikli 13 lõike 1 punktis b nimetatud ülemmäära ületavad kogused vastavalt artikli 13 lõikele 2 ja |
| --- | --- |

d)

või puhul artikli 13 lõike 1 punktis b nimetatud ülemmäära ületavad kogused vastavalt artikli 13 lõikele 2 ja

| e) | lõssipulbri puhul artikli 13 lõike 1 punktis c nimetatud ülemmäära ületavad kogused vastavalt artikli 13 lõikele 2. |
| --- | --- |

e)

lõssipulbri puhul artikli 13 lõike 1 punktis c nimetatud ülemmäära ületavad kogused vastavalt artikli 13 lõikele 2.

Eriolukordades võib komisjon
  vastavalt artikli 323 lõikes 1a osutatud kontrollimenetlusele vastu võetud
  rakendusaktidega piirata hankemenetlusi liikmesriigiga või liikmesriigi piirkonnaga või määrata sekkumishinnad ja sekkumise kogused kindlaks liikmesriigi või liikmesriigi piirkonna kohta registreeritud keskmiste turuhindade alusel.

3.   Lõike 2 kohaste hankemenetluste alusel kindlaksmääratud maksimaalne kokkuostuhind ei tohi olla:

| a) | teravilja ja koorimata riisi puhul kõrgem kui vastav sekkumishind; |
| --- | --- |

a)

teravilja ja koorimata riisi puhul kõrgem kui vastav sekkumishind;

| b) | veise- ja vasikaliha puhul kõrgem kui liikmesriigis või liikmesriigi piirkonnas registreeritud keskmine turuhind, mida on suurendatud summa võrra, mille komisjon määrab
  vastavalt artikli 323 lõikes 1a osutatud kontrollimenetlusele vastu võetud
  rakendusaktidega kindlaks objektiivsete kriteeriumide alusel; |
| --- | --- |

b)

veise- ja vasikaliha puhul kõrgem kui liikmesriigis või liikmesriigi piirkonnas registreeritud keskmine turuhind, mida on suurendatud summa võrra, mille komisjon määrab
  vastavalt artikli 323 lõikes 1a osutatud kontrollimenetlusele vastu võetud
  rakendusaktidega kindlaks objektiivsete kriteeriumide alusel;

| c) | või puhul kõrgem kui 90 % võrdlushinnast; |
| --- | --- |

c)

või puhul kõrgem kui 90 % võrdlushinnast;

| d) | lõssipulbri puhul kõrgem kui võrdlushind. |
| --- | --- |

d)

lõssipulbri puhul kõrgem kui võrdlushind.

4.   Lõigetes 1, 2 ja 3 osutatud sekkumishind

| a) | ei piira teravilja puhul kvaliteedist tulenevat hinna tõstmist või alandamist ning |
| --- | --- |

a)

ei piira teravilja puhul kvaliteedist tulenevat hinna tõstmist või alandamist ning

| b) | koorimata riisi puhul vastavalt tõstetakse või alandatakse hinda, kui makseasutusele pakutavate toodete kvaliteet erineb IV lisa punktis A määratletud standardkvaliteedist. Lisaks võib komisjon
  artikli 321 kohaselt vastu võetud
  delegeeritud õigusaktidega kindlaks määrata sekkumishinna tõstmised ja alandamised, et tagada tootmise suunatus teatavatele sortidele. |
| --- | --- |

b)

koorimata riisi puhul vastavalt tõstetakse või alandatakse hinda, kui makseasutusele pakutavate toodete kvaliteet erineb IV lisa punktis A määratletud standardkvaliteedist. Lisaks võib komisjon
  artikli 321 kohaselt vastu võetud
  delegeeritud õigusaktidega kindlaks määrata sekkumishinna tõstmised ja alandamised, et tagada tootmise suunatus teatavatele sortidele.

IV   alajagu

Sekkumisvarude müük

Artikkel 15

Üldpõhimõtted

Riiklikesse sekkumisladudesse ostetud toodete müük toimub viisil, millega välditakse turuhäireid, tagatakse ostjate võrdne ligipääs kaupadele ja võrdne kohtlemine ning mis vastab aluslepingu artikli 218 kohaselt sõlmitud lepingutest tulenevatele kohustustele.

Artikkel 16

Suhkru müük

Riikliku sekkumise korras kokkuostetud suhkrut võivad makseasutused müüa ainult hinnaga, mis on kõrgem selleks turustusaastaks kindlaksmääratud võrdlushinnast, mil müük toimub.

Selleks et tagada spetsiaalsed võimalused sekkumisvarude müügiks ilma turgu häirimata, võib komisjon
  artikli 321 kohaselt vastu võetud
  delegeeritud õigusaktidega otsustada, et makseasutused:

| a) | võivad müüa suhkrut esimeses lõigus osutatud võrdlushinnaga võrdse või sellest madalama hinnaga, kui suhkrut kasutatakse:






  i) | loomasöödaks või |
| --- | --- | --- |

a)

võivad müüa suhkrut esimeses lõigus osutatud võrdlushinnaga võrdse või sellest madalama hinnaga, kui suhkrut kasutatakse:

i)

loomasöödaks või

| ii) | ekspordiks kas lisatöötluseta või aluslepingu I lisas loetletud toodeteks või käesoleva määruse XVIII lisa III osas loetletud toodeteks töödelduna või |
| --- | --- |

ii)

ekspordiks kas lisatöötluseta või aluslepingu I lisas loetletud toodeteks või käesoleva määruse XVIII lisa III osas loetletud toodeteks töödelduna või

| iii) | artiklis 55 osutatud tööstuslikuks otstarbeks; |
| --- | --- |

iii)

artiklis 55 osutatud tööstuslikuks otstarbeks;

| b) | peavad tegema nende käes hoitava töötlemata suhkru inimtarbimiseks kättesaadavaks liidu siseturul või heategevusorganisatsioonide jaoks, keda on tunnustanud asjaomane liikmesriik või komisjon (juhul kui liikmesriik ei ole ühtegi sellist organisatsiooni tunnustanud), kehtivast võrdlushinnast madalama hinnaga või tasuta jagamiseks konkreetsete hädaabioperatsioonide raames. |
| --- | --- |

b)

peavad tegema nende käes hoitava töötlemata suhkru inimtarbimiseks kättesaadavaks liidu siseturul või heategevusorganisatsioonide jaoks, keda on tunnustanud asjaomane liikmesriik või komisjon (juhul kui liikmesriik ei ole ühtegi sellist organisatsiooni tunnustanud), kehtivast võrdlushinnast madalama hinnaga või tasuta jagamiseks konkreetsete hädaabioperatsioonide raames.

V   alajagu

Liidus enim puudust kannatavatele isikutele jaotamine

Artikkel 17

Toiduabi jaotamise programm liidus enim puudust kannatavatele isikutele

1.   Kehtestatakse programm, mille kohaselt võib toiduaineid jaotada liidus enim puudust kannatavatele isikutele liikmesriikide määratud organisatsioonide kaudu. Sel eesmärgil tehakse kättesaadavaks sekkumisvarude tooted või, kui toiduabi jaotamise programmiga sobivaid sekkumisvarusid ei ole, ostetakse toiduained turult.

Esimeses lõikes sätestatud abiprogrammis tähendab mõiste „enim puudust kannatavad isikud” füüsilisi isikuid (üksikisikud, perekonnad või sellistest isikutest koosnevad rühmad), kelle sõltuv sotsiaalne ja rahaline olukord on riikide pädevate ametiasutuste poolt vastu võetud abikõlblikkuskriteeriumide põhjal kindlaks määratud või tuvastatud või on selle üle otsustatud määratud organisatsioonide kasutatavate kriteeriumide põhjal, mida pädevad ametiasutused heaks kiidavad.

2.   Lõikes 1 sätestatud abiprogrammis osaleda soovivad liikmesriigid esitavad komisjonile toiduabi jaotamise kavad, mis hõlmavad:

| a) | üksikasjalikke andmeid nende põhinäitajate ja -eesmärkide kohta; |
| --- | --- |

a)

üksikasjalikke andmeid nende põhinäitajate ja -eesmärkide kohta;

| b) | andmeid määratud organisatsioonide kohta; |
| --- | --- |

b)

andmeid määratud organisatsioonide kohta;

| c) | taotlusi kolmeaastase perioodi vältel jaotatavate toiduainete koguste kohta ning muud asjakohast teavet. |
| --- | --- |

c)

taotlusi kolmeaastase perioodi vältel jaotatavate toiduainete koguste kohta ning muud asjakohast teavet.

Liikmesriigid valivad toiduained objektiivsete kriteeriumide (sh toiteväärtused ja sobivus jaotamiseks) alusel. Selleks võivad liikmesriigid eelistada liidu päritolu toiduaineid.

3.   Liikmesriikide poolt vastavalt lõike 2 esimesele lõigule esitatud taotlustele ja muule komisjoni poolt asjakohasena käsitatavale teabele tuginedes võtab komisjon vastu kolmeaastased abikavad.

Igas kolmeaastases abikavas sätestatakse liidu eraldised iga aasta kohta liikmesriikide lõikes ja liikmesriikide iga-aastase rahalise panuse miinimum. Programmi teise ja kolmanda aasta eraldised on soovituslikud.

Abiprogrammis osalevad liikmesriigid kinnitavad igal aastal lõike 2 esimese lõigu punktis c osutatud taotlused. Kõnealuste kinnitamiste järgselt teeb komisjon igal järgneval aastal otsuse lõpliku toetussumma kohta eelarves olemasolevate assigneeringute piires.

Kui kolmeaastase abikavaga hõlmatud tooteid ei ole selle riigi sekkumisvarudes, kus neid vaja on, nähakse kolmeaastases abikavas ette nende ülekandmine sellistest liikmesriikidest, kus need tooted on sekkumisvarudes olemas.

Kolmeaastase kava võib läbi vaadata, kui ilmnevad selle täideviimist mõjutavad arengusuundumused.

4.   Liikmesriikide poolt vastavalt lõikele 1 määratud organisatsioonid ei tohi olla äriühingud.

Toiduaineid antakse kõnealustele organisatsioonidele üle tasuta

Enim puudust kannatavatele isikutele toiduainete jaotamine toimub:

| a) | tasuta või |
| --- | --- |

a)

tasuta või

| b) | hinnaga, mis ei ole mingil juhul kõrgem määratud organisatsiooni poolt toimingu tegemisel tekkinud kuludest, mis on muud kui need kulud, mida võib hüvitada lõike 7 teise lõigu punktide a ja b alusel. |
| --- | --- |

b)

hinnaga, mis ei ole mingil juhul kõrgem määratud organisatsiooni poolt toimingu tegemisel tekkinud kuludest, mis on muud kui need kulud, mida võib hüvitada lõike 7 teise lõigu punktide a ja b alusel.

5.   Programmis osalevad liikmesriigid:

| a) | esitavad komisjonile iga-aastase aruande abiprogrammi rakendamise kohta; |
| --- | --- |

a)

esitavad komisjonile iga-aastase aruande abiprogrammi rakendamise kohta;

| b) | teavitavad komisjoni õigel ajal toiduabi jaotamise programmi mõjutavatest arengusuundumustest. |
| --- | --- |

b)

teavitavad komisjoni õigel ajal toiduabi jaotamise programmi mõjutavatest arengusuundumustest.

6.   Liit kaasrahastab abiprogrammi abikõlblikke kulusid. Kõnealune kaasrahastamine

| a) | ei ületa 500 miljonit eurot eelarveaasta kohta kokku ega |
| --- | --- |

a)

ei ületa 500 miljonit eurot eelarveaasta kohta kokku ega

| b) | ei ületa 75 % abikõlblikest kuludest või 90 % abikõlblikest kuludest ajavahemikul 2007–2013 komisjoni otsuse 2006/596/EÜ (16) I lisas loetletud, Ühtekuuluvusfondist rahastamiseks abikõlblike liikmesriikide puhul. |
| --- | --- |

b)

ei ületa 75 % abikõlblikest kuludest või 90 % abikõlblikest kuludest ajavahemikul 2007–2013 komisjoni otsuse 2006/596/EÜ (16) I lisas loetletud, Ühtekuuluvusfondist rahastamiseks abikõlblike liikmesriikide puhul.

7.   Abiprogrammi kohaselt abikõlblikud kulud on:

| a) | sekkumisvarudest eraldatud toodete kulud; |
| --- | --- |

a)

sekkumisvarudest eraldatud toodete kulud;

| b) | turult ostetud toiduainete kulud ning |
| --- | --- |

b)

turult ostetud toiduainete kulud ning

| c) | vajaduse korral toodete liikmesriikidevahelise sekkumisvarudest vedamise kulud. |
| --- | --- |

c)

vajaduse korral toodete liikmesriikidevahelise sekkumisvarudest vedamise kulud.

Kolmeaastase abikava rakendamiseks igas liikmesriigis kasutada olevate rahaliste vahendite piires võivad riikide pädevad asutused pidada abikõlblikeks järgmisi kulusid:

| a) | toiduainete määratud organisatsioonide hoidlateni vedamise kulud; |
| --- | --- |

a)

toiduainete määratud organisatsioonide hoidlateni vedamise kulud;

| b) | järgmised määratud organisatsioonide kulud otseselt abikava rakendamisega seotud ulatuses:






  i) | halduskulud; |
| --- | --- | --- |

b)

järgmised määratud organisatsioonide kulud otseselt abikava rakendamisega seotud ulatuses:

i)

halduskulud;

| ii) | määratud organisatsioonide hoidlate ja lõppjaotuspunktide vahelise veo kulud ning |
| --- | --- |

ii)

määratud organisatsioonide hoidlate ja lõppjaotuspunktide vahelise veo kulud ning

| iii) | ladustamiskulud. |
| --- | --- |

iii)

ladustamiskulud.

8.   Liikmesriigid teevad haldus- ja füüsilisi kontrolle, et tagada abikava rakendamine vastavalt kohaldatavatele eeskirjadele, ning näevad ette karistused rikkumiste korral.

9.   Nii abikavade kaudu jaotatavate toiduainete pakendil kui ka jaotuspunktides peab olema selge märge „Euroopa Liidu abi”, millele on lisatud Euroopa liidu embleem.

10.   Liidu abiprogramm ei piira ühtegi liidu õigusakte järgivat riiklikku tegevuskava, mille kohaselt jaotatakse toiduaineid enim puudust kannatavatele isikutele.

Artikkel 18

Volituste delegeerimine

1.   Selleks et tagada artiklis 17 sätestatud abiprogrammile eraldatud eelarve tõhus kasutamine, peab komisjon
  artikli 321 kohaselt vastu võetud
  delegeeritud õigusaktidega määratlema vahendite ülderaldise (sh sekkumistoodete jaotamine ja rahalised vahendid toiduainete ostmiseks liikmesriikide turgudelt) arvestamise meetodi. Komisjon peab määratlema ka sekkumisvarudest eraldatud toodete arvestusliku väärtuse, samuti meetodi, mida tuleb kasutada kolmeaastase abikava läbivaatamisest tuleneval liikmesriikidevahelisel vahendite ümberjaotamisel.

2.   Selleks et tagada artiklis 17 sätestatud abiprogrammile eraldatud eelarve tõhus ja tulemuslik kasutamine ning kindlustada ettevõtjate õigused ja kohustused, võtab komisjon
  artikli 321 kohaste
  delegeeritud õigusaktidega vastu sätted, milles nõutakse hankemenetluse kasutamist kõigi toiduabi jaotamise kavade täitmisega seotud toimingute puhul, sätted hankemenetluses osalejate esitada tulevate tagatiste kohta ning sätted sanktsioonide, vähendamiste ja väljajätmiste kohta, mida liikmesriigid peavad kohaldama, eriti kui ei järgita toodete sekkumisvarudest väljavõtmise tähtaegasid või kui kolmeaastase abikava täideviimisel esineb tõsiseid puudujääke või rikkumisi.

Artikkel 19

Rakendamisvolitused

Komisjon võtab
  vastavalt artikli 323 lõikes 1a osutatud kontrollimenetlusele
  rakendusaktidega vastu sätted artiklis 17 osutatud kolmeaastase abikava ja riiklike toiduabiprogrammide ühtseks rakendamiseks. Need aktid hõlmavad:

| a) | üksikasjalikke eeskirju ja menetlusi kolmeaastaste abikavade vastuvõtmiseks ja läbivaatamiseks, sh kohaldatavaid tähtaegasid; |
| --- | --- |

a)

üksikasjalikke eeskirju ja menetlusi kolmeaastaste abikavade vastuvõtmiseks ja läbivaatamiseks, sh kohaldatavaid tähtaegasid;

| b) | kolmeaastaste abikavade vastuvõtmist ja läbivaatamist, samuti artikli 17 lõike 3 kolmandas lõigus osutatud lõplikke eraldisi; |
| --- | --- |

b)

kolmeaastaste abikavade vastuvõtmist ja läbivaatamist, samuti artikli 17 lõike 3 kolmandas lõigus osutatud lõplikke eraldisi;

| c) | sätteid kolmeaastaste abikavade täiendavate elementide kohta, toiduainete tarnimiseeskirju, samuti sekkumistoodete väljavõtmise ja liikmesriikidevahelise ülekandmise suhtes kohaldatavaid menetlusi ja tähtaegasid; |
| --- | --- |

c)

sätteid kolmeaastaste abikavade täiendavate elementide kohta, toiduainete tarnimiseeskirju, samuti sekkumistoodete väljavõtmise ja liikmesriikidevahelise ülekandmise suhtes kohaldatavaid menetlusi ja tähtaegasid;

| d) | sätteid rakendamise aastaaruannete ja riiklike toiduabiprogrammide formaadi kohta; |
| --- | --- |

d)

sätteid rakendamise aastaaruannete ja riiklike toiduabiprogrammide formaadi kohta;

| e) | artikli 17 lõike 7 teises lõigus sätestatud kulude hüvitamise suhtes kohaldatavaid üksikasjalikke eeskirju, sh rahalisi ülempiire ja tähtaegasid; |
| --- | --- |

e)

artikli 17 lõike 7 teises lõigus sätestatud kulude hüvitamise suhtes kohaldatavaid üksikasjalikke eeskirju, sh rahalisi ülempiire ja tähtaegasid;

| f) | pakkumiskutsete suhtes kehtivaid ühtseid tingimusi, sh toiduainete ja nende tarnimise suhtes kohaldatavaid tingimusi: |
| --- | --- |

f)

pakkumiskutsete suhtes kehtivaid ühtseid tingimusi, sh toiduainete ja nende tarnimise suhtes kohaldatavaid tingimusi:

| g) | sätteid haldus- ja füüsiliste kontrollide kohta, mida liikmesriigid peavad tegema; |
| --- | --- |

g)

sätteid haldus- ja füüsiliste kontrollide kohta, mida liikmesriigid peavad tegema;

| h) | ühtseid sätteid maksete korra ja maksetähtaegade ning nende eiramise korral kohaldatavate vähendamiste kohta, raamatupidamissätteid ning liikmesriikidevahelise sekkumisvarudest ülekandmise menetlusi, sh kirjeldusi, milliseid ülesandeid asjaomased riiklikud sekkumisametid peavad täitma; |
| --- | --- |

h)

ühtseid sätteid maksete korra ja maksetähtaegade ning nende eiramise korral kohaldatavate vähendamiste kohta, raamatupidamissätteid ning liikmesriikidevahelise sekkumisvarudest ülekandmise menetlusi, sh kirjeldusi, milliseid ülesandeid asjaomased riiklikud sekkumisametid peavad täitma;

| i) | ühtseid tingimusi artikli 17 lõike 9 rakendamiseks. |
| --- | --- |

i)

ühtseid tingimusi artikli 17 lõike 9 rakendamiseks.

III   jagu

Eraladustamine

I   alajagu

Kohustuslik abi

Artikkel 20

Abikõlblikud tooted

Kui käesolevas jaos sätestatud tingimustest ning komisjoni poolt delegeeritud õigusaktidega ja rakendusaktidega vastavalt artiklitele 31 ja 32 vastuvõetud lisanõuetest ja -tingimustest ei tulene teisiti, antakse eraladustusabi järgmistele toodetele:

| i) | liidu tunnustatud ettevõttes koorest või piimast valmistatud mage või, mille piimarasvasisaldus on vähemalt 82 % massist, maksimaalne rasvata piimakuivaine sisaldus 2 % massist ja maksimaalne veesisaldus 16 % massist; |
| --- | --- |

i)

liidu tunnustatud ettevõttes koorest või piimast valmistatud mage või, mille piimarasvasisaldus on vähemalt 82 % massist, maksimaalne rasvata piimakuivaine sisaldus 2 % massist ja maksimaalne veesisaldus 16 % massist;

| ii) | liidu tunnustatud ettevõttes koorest või piimast valmistatud soolavõi, mille piimarasvasisaldus on vähemalt 80 % massist, maksimaalne rasvata piimakuivaine sisaldus 2 % massist, maksimaalne veesisaldus 16 % massist ja maksimaalne soolasisaldus 2 % massist; |
| --- | --- |

ii)

liidu tunnustatud ettevõttes koorest või piimast valmistatud soolavõi, mille piimarasvasisaldus on vähemalt 80 % massist, maksimaalne rasvata piimakuivaine sisaldus 2 % massist, maksimaalne veesisaldus 16 % massist ja maksimaalne soolasisaldus 2 % massist;

Artikkel 21

Või suhtes kohaldatavad tingimused ja abimäär

Aluslepingu artikli 43 lõike 3

  Komisjon kehtestab artikli 323 lõikes 1a osutatud kontrollimenetluse
  kohaselt võtab nõukogu või jaoks antava abi kindlaksmääramise meetmed

  vastu võetud rakendusaktidega või eraladustusabi summa, võttes arvesse ladustamiskulusid ning värske või ja varudest pärineva või eeldatavaid hindu
  .

Komisjon võib artikli 323 lõikes 1a osutatud kontrollimenetluse kohaselt vastu võetud rakendusaktidega abisummat suurendada, kui laost väljaviimise ajaks on lattu paigutamise ajaga võrreldes turul toimunud etteaimamatu muutus halvenemise suunas. [ME 8]

II   alajagu

Vabatahtlik abi

Artikkel 22

Abikõlblikud tooted

1.   Kui käesolevas jaos sätestatud tingimustest ning komisjoni poolt delegeeritud õigusaktidega ja rakendusaktidega vastavalt artiklitele 31 ja 32 vastuvõetud lisanõuetest ja -tingimustest ei tulene teisiti, võib eraladustusabi anda järgmistele toodetele:

| a) | valge suhkur; |
| --- | --- |

a)

valge suhkur;

| b) | oliiviõli; |
| --- | --- |

b)

oliiviõli;

| c) | artikli 34 lõikes 1 punktis a osutatud täiskasvanud veiste rümpade klassifitseerimisskaala alusel liigitatud täiskasvanud veiste värske või jahutatud liha, mis on esitatud rümpade, poolrümpade, komplekteeruvate ees- ja tagaveerandite, eesveerandite või tagaveerandite kujul; |
| --- | --- |

c)

artikli 34 lõikes 1 punktis a osutatud täiskasvanud veiste rümpade klassifitseerimisskaala alusel liigitatud täiskasvanud veiste värske või jahutatud liha, mis on esitatud rümpade, poolrümpade, komplekteeruvate ees- ja tagaveerandite, eesveerandite või tagaveerandite kujul;

| d) | sealiha; |
| --- | --- |

d)

sealiha;

| e) | lamba- ja kitseliha. |
| --- | --- |

e)

lamba- ja kitseliha.

Selleks et võtta arvesse täiskasvanud veiste liha eripära, võib komisjon
  artikli 321 kohaselt vastu võetud
  delegeeritud õigusaktidega muuta esimese lõigu punktis c sätestatud toodete nimekirja, kui turuolukord seda nõuab.

2.   Komisjon määrab lõikes 1 sätestatud eraladustusabi
  vastavalt artikli 323 lõikes 1a osutatud kontrollimenetlusele vastu võetud
  rakendusaktidega kindlaks eelnevalt või hankemenetluste teel.

Artikkel 23

Valge suhkru jaoks abi andmise tingimused

1.   Kui liidu keskmine registreeritud valge suhkru hind on vaatlusperioodil võrdlushinnast madalam ning turuolukorda arvestades on tõenäoline selle samale tasemele jäämine, võib komisjon
  vastavalt artikli 323 lõikes 1a osutatud kontrollimenetlusele vastu võetud
  rakendusaktidega otsustada anda valge suhkru eraladustusabi ettevõtjatele, kellele on antud suhkrukvoot.

2.   Turustusaastal lõike 1 kohaselt ladustatud suhkru suhtes ei tohi kohaldada muid artiklis 45 või 56 sätestatud ladustamismeetmeid.

Artikkel 24

Oliiviõli jaoks abi andmise tingimused

Komisjon võib
  vastavalt artikli 323 lõikes 1a osutatud kontrollimenetlusele vastu võetud
  rakendusaktidega otsustada lubada liikmesriikidel sõlmida lepinguid liikmesriikide tunnustatud ametiasutustega, kes pakuvad nende poolt turustatava oliiviõli ladustamisel piisavaid tagatisi tõsiste turuhäirete korral teatavates liidu piirkondades, sealhulgas juhul, kui vaatlusperioodil registreeritud keskmine turuhind on väiksem kui:

| a) | 1 779 eurot tonni kohta ekstra neitsioliiviõli puhul või |
| --- | --- |

a)

1 779 eurot tonni kohta ekstra neitsioliiviõli puhul või

| b) | 1 710 eurot tonni kohta neitsioliiviõli puhul või |
| --- | --- |

b)

1 710 eurot tonni kohta neitsioliiviõli puhul või

| c) | 1 524 eurot tonni kohta lambiõli puhul, mille vabade rasvhapete määr on 2; seda summat vähendatakse 36,70 euro võrra tonnilt iga happesuse lisaühiku kohta. |
| --- | --- |

c)

1 524 eurot tonni kohta lambiõli puhul, mille vabade rasvhapete määr on 2; seda summat vähendatakse 36,70 euro võrra tonnilt iga happesuse lisaühiku kohta.

Artikkel 25

Veise- ja vasikalihasektori toodete jaoks abi andmise tingimused

Komisjon võib
  vastavalt artikli 323 lõikes 1a osutatud kontrollimenetlusele vastu võetud
  rakendusaktidega otsustada anda eraladustusabi, kui liidu keskmine turuhind, mis on registreeritud artikli 34 lõike 1 punktis a osutatud liidu täiskasvanud veiste rümpade klassifitseerimisskaala alusel, on madalam kui 103 % võrdlushinnast ning on tõenäoline selle samal tasemel püsimine.

Artikkel 26

Sealiha jaoks abi andmise tingimused

Komisjon võib
  vastavalt artikli 323 lõikes 1a osutatud kontrollimenetlusele vastu võetud
  rakendusaktidega otsustada anda abi searümpade ladustamiseks, kui searümpade keskmine turuhind liidus, nagu see on kehtestatud igas liikmesriigis liidu tüüpilistel turgudel kindlaksmääratud hindu arvestades ja kaalutud koefitsientide abil, mis kajastavad iga liikmesriigi suhtelist sigade arvu, madalam kui 103 % võrdlushinnast ning on tõenäoline selle samal tasemel püsimine.

Artikkel 27

Lamba- ja kitseliha jaoks abi andmise tingimused

Komisjon võib
  vastavalt artikli 323 lõikes 1a osutatud kontrollimenetlusele vastu võetud
  rakendusaktidega otsustada anda abi lamba- ja kitseliha ladustamiseks turu eriti raske olukorra puhul ühes või mitmes järgmistest noteeringualadest:

| a) | Suurbritannia; |
| --- | --- |

a)

Suurbritannia;

| b) | Põhja-Iirimaa; |
| --- | --- |

b)

Põhja-Iirimaa;

| c) | iga liikmesriik eraldi, välja arvatud Ühendkuningriik. |
| --- | --- |

c)

iga liikmesriik eraldi, välja arvatud Ühendkuningriik.

IV   jagu

Riiklik sekkumise ja eraladustamise ühissätted

I   alajagu

Üldsätted

Artikkel 28

Ladustamise eeskirjad

1.   Makseasutused ei või ladustada kokkuostetud tooteid väljaspool selle liikmesriigi territooriumi, kelle jurisdiktsiooni alla nad kuuluvad, kui nad ei ole komisjonilt rakendusaktidega artikli 32 kohaselt selleks eelnevalt luba saanud.

Käesoleva artikli tähenduses käsitatakse Belgia ja Luksemburgi territooriume ühe liikmesriigina.

2.   Luba antakse juhul, kui ladustamine on oluline, võttes arvesse järgmisi tegureid:

| a) | ladustusvõimalused ja -nõuded liikmesriigis, kelle jurisdiktsiooni alla makseasutus kuulub, ning teistes liikmesriikides; |
| --- | --- |

a)

ladustusvõimalused ja -nõuded liikmesriigis, kelle jurisdiktsiooni alla makseasutus kuulub, ning teistes liikmesriikides;

| b) | ladustamisest ja transpordist tulenevad täiendavad kulud selles liikmesriigis, kelle jurisdiktsiooni alla makseasutus kuulub. |
| --- | --- |

b)

ladustamisest ja transpordist tulenevad täiendavad kulud selles liikmesriigis, kelle jurisdiktsiooni alla makseasutus kuulub.

3.   Kolmandas riigis ladustamiseks antakse luba üksnes juhul, kui lõikes 2 sätestatud kriteeriumide alusel põhjustaks ladustamine teises liikmesriigis märkimisväärseid raskusi.

4.   Lõike 2 punktis a osutatud teave koostatakse pärast kõikide liikmesriikidega konsulteerimist.

5.   Tollimakse ja muid ühise põllumajanduspoliitika raames makstavaid või sissenõutavaid summasid ei kohaldata:

| a) | pärast lõigete 1, 2 ja 3 alusel antud loa andmist transporditavate toodete suhtes ega |
| --- | --- |

a)

pärast lõigete 1, 2 ja 3 alusel antud loa andmist transporditavate toodete suhtes ega

| b) | ühe makseasutuse poolt teisele üle antavate toodete suhtes. |
| --- | --- |

b)

ühe makseasutuse poolt teisele üle antavate toodete suhtes.

6.   Vastavalt lõigetele 1, 2 ja 3 tegutsev makseasutus jääb vastutavaks toodete eest, mida ladustatakse väljaspool liikmesriiki, kelle jurisdiktsiooni alla ta kuulub.

7.   Kui tooteid, mida makseasutus ladustab väljaspool selle liikmesriigi territooriumi, kelle jurisdiktsiooni alla ta kuulub, ei tooda sellesse liikmesriiki tagasi, müüakse need ladustuskohas kehtivate või kehtestatavate hindadega ja tingimustel.

Artikkel 29

Hankemenetluste eeskirjad

Hankemenetlused peavad tagama kõikidele asjaomastele isikutele võrdse juurdepääsu.

Pakkumiste valikul eelistatakse liidule kõige soodsamaid pakkumisi. Igal juhul ei pea hankemenetlusele tingimata järgnema lepingu sõlmimine.

Artikkel 30

Teravilja ja riisiga tegelevad sekkumiskeskused

1.   Selleks et võtta arvesse teravilja- ja riisisektori ladustamisrajatiste erinevust liidus ja tagada ettevõtjatele piisav juurdepääs riiklikesse sekkumisladudesse, võib komisjon
  artikli 321 kohaselt vastu võetud
  delegeeritud õigusaktidega kehtestada nõuded, mida sekkumiskeskused ja riikliku sekkumise korras kokkuostetavate toodete ladustuskohad peavad järgima, sealhulgas ladustuskohtade minimaalne laomaht, heas seisukorras vastuvõetud toodete hoidmise tehnilised nõuded ning toodete müük ladustamisperioodi lõppemisel.

2.   Komisjon määrab
  vastavalt artikli 323 lõikes 1a osutatud kontrollimenetlusele vastu võetud
  rakendusaktidega sekkumiskeskused teravilja- ja riisisektoris, võttes arvesse järgmisi tegureid:

| a) | keskuste asukoht asjaomaste toodetega seotud ületootmise aladel; |
| --- | --- |

a)

keskuste asukoht asjaomaste toodetega seotud ületootmise aladel;

| b) | piisavate ruumide ja tehnilise varustuse olemasolu; |
| --- | --- |

b)

piisavate ruumide ja tehnilise varustuse olemasolu;

| c) | soodne asukoht transpordi seisukohalt. |
| --- | --- |

c)

soodne asukoht transpordi seisukohalt.

Sekkumiskeskused võib määrata iga teravilja jaoks eraldi.

Artikkel 31

Volituste delegeerimine

1.   Selleks et võtta arvesse eri sektorite eripära, võib komisjon
  artikli 321 kohaselt vastu võetud
  delegeeritud õigusaktidega lisaks käesolevas määruses sätestatud nõuetele kehtestada nõuded ja tingimused, millele peavad vastama artiklis 10 osutatud riikliku sekkumise korras kokkuostetavad tooted ja eraladustusabi süsteemi alusel ladustatavad tooted. Kõnealused nõuded ja tingimused aitavad tagada kokkuostetavate ja ladustavate toodete abikõlblikkuse ja kvaliteedi seoses kvaliteedigruppide, kvaliteediklasside, kategooriate, koguste, pakendi, sealhulgas märgistuse, maksimumvanuse ja säilitamisega ning toodete etapiga, mille suhtes sekkumishind ja abi kehtivad.

2.   Selleks et võtta arvesse teravilja- ja koorimata riisi sektori eripära, võib komisjon
  artikli 321 kohaselt vastu võetud
  delegeeritud õigusaktidega kehtestada artikli 14 lõikes 4 osutatud kvaliteedist tulenevat hinna tõstmise või alandamise kohaldamise nii kokkuostu kui ka müügi puhul.

3.   Selleks et võtta arvesse veise- ja vasikalihasektori eripära, võib komisjon
  artikli 321 kohaste
  delegeeritud õigusaktidega vastu võtta sätted seoses makseasutuste kohustusega, et kogu veiseliha oleks pärast ülevõtmist ja enne lõplikku ladustamist konditustatud.

4.   Selleks et võtta arvesse eri olukordi sekkumisvarude ladustamisel liidus ja tagada ettevõtjatele piisav juurdepääs riiklikule sekkumisele, võib komisjon
  artikli 321 kohaste
  delegeeritud õigusaktidega vastu võtta:

| a) | nõuded, mida sekkumiskeskuste ladustuskohtades tuleb riikliku sekkumise korras kokkuostetavate toodete, v.a teravili ja riis, puhul järgida, sealhulgas ladustuskohtade minimaalne laomaht, heas seisukorras vastuvõetud toodete hoidmise tehnilised nõuded ning toodete müük ladustamisperioodi lõppemisel; |
| --- | --- |

a)

nõuded, mida sekkumiskeskuste ladustuskohtades tuleb riikliku sekkumise korras kokkuostetavate toodete, v.a teravili ja riis, puhul järgida, sealhulgas ladustuskohtade minimaalne laomaht, heas seisukorras vastuvõetud toodete hoidmise tehnilised nõuded ning toodete müük ladustamisperioodi lõppemisel;

| b) | sätted seoses liikmesriikidesse ladustamisele jäävate väikeste koguste müügiga, mida liikmesriigid teevad omal vastutusel ja sama menetluse alusel, mida kohaldatakse liidus, ning mille kohaselt lubatakse pakkuda otseturustamiseks tooteid, mida ei ole enam võimalik uuesti originaalpakendisse tagasi panna või mille tarbimisväärtus on langenud. |
| --- | --- |

b)

sätted seoses liikmesriikidesse ladustamisele jäävate väikeste koguste müügiga, mida liikmesriigid teevad omal vastutusel ja sama menetluse alusel, mida kohaldatakse liidus, ning mille kohaselt lubatakse pakkuda otseturustamiseks tooteid, mida ei ole enam võimalik uuesti originaalpakendisse tagasi panna või mille tarbimisväärtus on langenud.

5.   Selleks et saavutada eraladustamise puhul soovitud tulemus turul, võib komisjon
  artikli 321 kohaselt vastu võetud
  delegeeritud õigusaktidega:

| a) | kehtestada sätted makstava abi summa vähendamise kohta; |
| --- | --- |

a)

kehtestada sätted makstava abi summa vähendamise kohta;

| b) | kehtestada ettemakse tingimused ja nõuded, mida tuleb täita. |
| --- | --- |

b)

kehtestada ettemakse tingimused ja nõuded, mida tuleb täita.

6.   Selleks et tagada, et ettevõtjad täidavad oma kohustusi, võtab komisjon
  artikli 321 kohaselt vastu võetud
  delegeeritud õigusaktidega meetmed pettuse ja muude rikkumiste ärahoidmiseks. Kõnealused meetmed võivad hõlmata asjaomaste ettevõtjate väljajätmist riiklikus sekkumises osalemisest või eraladustusabi saamisest seoses tuvastatud pettuse või muu rikkumisega.

7.   Selleks et kindlustada ettevõtjate õigused ja kohustused riiklikus sekkumises osalemisel või eraladustamismeetmete puhul, võib komisjon
  artikli 321 kohaste
  delegeeritud õigusaktidega vastu võtta vajalikud sätted seoses:

| a) | hankemenetlustega, millega tagatakse võrdne juurdepääs kaupadele ja ettevõtjate võrdne kohtlemine; |
| --- | --- |

a)

hankemenetlustega, millega tagatakse võrdne juurdepääs kaupadele ja ettevõtjate võrdne kohtlemine;

| b) | ettevõtjate asutamisega ja nende käibemaksukohustuslasena registreerimisega; |
| --- | --- |

b)

ettevõtjate asutamisega ja nende käibemaksukohustuslasena registreerimisega;

| c) | tagatise esitamisega, selleks et ettevõtjad täitaksid oma kohustusi; |
| --- | --- |

c)

tagatise esitamisega, selleks et ettevõtjad täitaksid oma kohustusi;

| d) | tagatisest ilmajäämisega täielikult või osaliselt, kui kohustusi ei täideta. |
| --- | --- |

d)

tagatisest ilmajäämisega täielikult või osaliselt, kui kohustusi ei täideta.

8.   Selleks et võtta arvesse toodete tehnilist arengut, võib komisjon
  artikli 321 kohaselt vastu võetud
  delegeeritud õigusaktidega kohandada IV lisa B osas sätestatud suhkru standardkvaliteeti.

Artikkel 32

Rakendamisvolitused

Komisjon võib
  vastavalt artikli 323 lõikes 1a osutatud kontrollimenetlusele
  rakendusaktidega vastu võtta vajalikud sätted käesoleva peatüki ühetaoliseks kohaldamiseks liidus. Kõnealused eeskirjad võivad eelkõige olla seotud:

| a) | toodete abikõlblikkuse kindlakstegemiseks kohaldatavate katsete ja meetoditega; |
| --- | --- |

a)

toodete abikõlblikkuse kindlakstegemiseks kohaldatavate katsete ja meetoditega;

| b) | veise- ja vasikaliha puhul selle vaatlusperioodi määratlemisega, mille jooksul turuhinnad registreeritakse artikli 12 lõike 1 punkti c ja artikli 12 lõike 2 kohaldamiseks; |
| --- | --- |

b)

veise- ja vasikaliha puhul selle vaatlusperioodi määratlemisega, mille jooksul turuhinnad registreeritakse artikli 12 lõike 1 punkti c ja artikli 12 lõike 2 kohaldamiseks;

| c) | menetluste ja tingimustega, mis on seotud riikliku sekkumise korras kokkuostetavate toodete tarnimisega, pakkuja kantavate transpordikuludega, makseasutuste ülevõetavate toodetega ja maksmisega; |
| --- | --- |

c)

menetluste ja tingimustega, mis on seotud riikliku sekkumise korras kokkuostetavate toodete tarnimisega, pakkuja kantavate transpordikuludega, makseasutuste ülevõetavate toodetega ja maksmisega;

| d) | eri tegevustega konditustamisel; |
| --- | --- |

d)

eri tegevustega konditustamisel;

| e) | ladustamise lubamisega väljaspool liikmesriigi territooriumi, kui tooted on artikli 28 kohaselt kokku ostetud ja ladustatud; |
| --- | --- |

e)

ladustamise lubamisega väljaspool liikmesriigi territooriumi, kui tooted on artikli 28 kohaselt kokku ostetud ja ladustatud;

| f) | riikliku sekkumise korras kokkuostetud toodete müügi- või tasuta loovutamise tingimustega, vajaduse korral eelkõige seoses müügihindadega, laost väljaviimise tingimustega ning väljaviidud toodete edasise kasutamise või sihtkohaga; |
| --- | --- |

f)

riikliku sekkumise korras kokkuostetud toodete müügi- või tasuta loovutamise tingimustega, vajaduse korral eelkõige seoses müügihindadega, laost väljaviimise tingimustega ning väljaviidud toodete edasise kasutamise või sihtkohaga;

| g) | artiklis 20 osutatud toodete puhul antava abi kindlaksmääramisega; |
| --- | --- |

g)

artiklis 20 osutatud toodete puhul antava abi kindlaksmääramisega;

| h) | suhkru ja oliiviõli puhul selle vaatlusperioodi määratlemisega, mille jooksul turuhinnad registreeritakse vastavalt artikli 23 või artikli 24 kohaldamiseks; |
| --- | --- |

h)

suhkru ja oliiviõli puhul selle vaatlusperioodi määratlemisega, mille jooksul turuhinnad registreeritakse vastavalt artikli 23 või artikli 24 kohaldamiseks;

| i) | artiklis 26 osutatud tüüpiliste sealihaturgude loetelu vastuvõtmisega; |
| --- | --- |

i)

artiklis 26 osutatud tüüpiliste sealihaturgude loetelu vastuvõtmisega;

| j) | liikmesriigi pädeva asutuse ja taotleja vaheliste lepingute sisu ja nende sõlmimisega; |
| --- | --- |

j)

liikmesriigi pädeva asutuse ja taotleja vaheliste lepingute sisu ja nende sõlmimisega;

| k) | eraladustamise kohtade, laos hoidmise ning laost väljaviimisega; |
| --- | --- |

k)

eraladustamise kohtade, laos hoidmise ning laost väljaviimisega;

| l) | eraladustusperioodi kestusega ning lepingus sätestatud ladustusperioodi lühendamise või pikendamise tingimustega; |
| --- | --- |

l)

eraladustusperioodi kestusega ning lepingus sätestatud ladustusperioodi lühendamise või pikendamise tingimustega;

| m) | tingimustega, mille kohaselt võib otsustada, et eraladustuslepingute alusel ladustatud tooteid võib uuesti turustada või müüa; |
| --- | --- |

m)

tingimustega, mille kohaselt võib otsustada, et eraladustuslepingute alusel ladustatud tooteid võib uuesti turustada või müüa;

| n) | eeskirjadega, milles käsitletakse kindlaksmääratud hinnaga kokkuostul või kindlaksmääratud hinnaga eraladustusabi andmisel järgitavat korda; |
| --- | --- |

n)

eeskirjadega, milles käsitletakse kindlaksmääratud hinnaga kokkuostul või kindlaksmääratud hinnaga eraladustusabi andmisel järgitavat korda;

| o) | hankemenetlustega nii riikliku sekkumise kui ka eraladustamise puhul, eelkõige seoses:






  i) | pakkumuste esitamisega ja vajaduse korral miinimumkogusega pakkumuse esitamisega; |
| --- | --- | --- |

o)

hankemenetlustega nii riikliku sekkumise kui ka eraladustamise puhul, eelkõige seoses:

i)

pakkumuste esitamisega ja vajaduse korral miinimumkogusega pakkumuse esitamisega;

| ii) | esitatava tagatise suurusega; |
| --- | --- |

ii)

esitatava tagatise suurusega;

| iii) | pakkumustest teatamisega komisjonile; |
| --- | --- |

iii)

pakkumustest teatamisega komisjonile;

| p) | eeskirjadega, milles käsitletakse liikmesriikide hinnaaruandlust teatavate toodete kohta; |
| --- | --- |

p)

eeskirjadega, milles käsitletakse liikmesriikide hinnaaruandlust teatavate toodete kohta;

| q) | liikmesriikide tehtavate kontrollidega; |
| --- | --- |

q)

liikmesriikide tehtavate kontrollidega;

| r) | teabega, mille liikmesriigid peavad esitama komisjonile. |
| --- | --- |

r)

teabega, mille liikmesriigid peavad esitama komisjonile.

Artikkel 33

Artikli 323 lõikes 1 osutatud komitee abita

  rakendamiseta
  vastuvõetavad rakendusaktid

Komisjon võtab artikli 323 lõikes 1 osutatud komitee abita

  rakendamiseta
  vastu rakendusaktid, et:

| a) | tagada artikli 13 lõikes 1 ja artikli 14 lõike 1 punktis a sätestatud maksimumkogustest ja koguselistest piirangutest kinnipidamine; |
| --- | --- |

a)

tagada artikli 13 lõikes 1 ja artikli 14 lõike 1 punktis a sätestatud maksimumkogustest ja koguselistest piirangutest kinnipidamine;

| b) | pehme nisu puhul minna üle artikli 14 lõikes 2 osutatud hankemenetlusele. |
| --- | --- |

b)

pehme nisu puhul minna üle artikli 14 lõikes 2 osutatud hankemenetlusele.

II   alajagu

Rümpade klassifitseerimise erisätted

Artikkel 34

Liidu skaala ja kontroll

1.   Liidu rümpade klassifitseerimisskaalasid kohaldatakse vastavalt V lisas sätestatud eeskirjadele järgmistes sektorites:

| a) | veise- ja vasikalihasektor täiskasvanud veiserümpade puhul; |
| --- | --- |

a)

veise- ja vasikalihasektor täiskasvanud veiserümpade puhul;

| b) | sealihasektor muude kui aretuseks kasutatud sigade rümpade puhul; |
| --- | --- |

b)

sealihasektor muude kui aretuseks kasutatud sigade rümpade puhul;

Lamba- ja kitselihasektoris võivad liikmesriigid kohaldada liidu lambarümpade klassifitseerimisskaalat vastavalt V lisa punktis C sätestatud eeskirjadele.

2.   Kohapealseid kontrollimisi seoses täiskasvanud veiste ja lammaste rümpade klassifitseerimisega viib liidu nimel läbi liidu kontrollikomitee, kuhu kuuluvad komisjoni eksperdid ja liikmesriikide poolt määratud eksperdid. Komitee annab läbiviidud kontrollimistest aru komisjonile ja liikmesriikidele.

Liit kannab teostatud kontrollimistest tulenevad kulud.

Artikkel 35

Volituste delegeerimine

1.   Selleks et võtta arvesse tehnika arengut ja sektorite vajadusi, võib komisjon
  artikli 321 kohaselt vastu võetud
  delegeeritud õigusaktidega kohandada ja ajakohastada V lisas sätestatud mõisteid ja täiskasvanud veiste rümpade, searümpade ja lambarümpade klassifitseerimise, identifitseerimise ja esitlemisega seotud sätteid.

2.   Selleks et standardida eri toodete esitlemist turu läbipaistvuse parandamise ja hindade registreerimise eesmärgil ja seoses turusekkumise korra kohaldamisega riikliku sekkumise või eraladustusabi andmise vormis veise- ja vasikaliha- ning sealiha- ja lambalihasektoris, võib komisjon
  artikli 321 kohaselt vastu võetud
  delegeeritud õigusaktidega:

| a) | vastu võtta rümpade klassifitseerimise, liigitamise (sealhulgas automaatsed liigitustehnikad), identifitseerimise, kaalumise ja märgistamise sätted; |
| --- | --- |

a)

vastu võtta rümpade klassifitseerimise, liigitamise (sealhulgas automaatsed liigitustehnikad), identifitseerimise, kaalumise ja märgistamise sätted;

| b) | vastu võtta erandid sätetest ning lisasätted asjaomaste toodete kohta, sealhulgas sätted, mis on seotud lihakus- ja rasvasusklassidega veiselihasektoris ning täiendavad sätted seoses kaalu, liha värvuse ja rasvkattega lambalihasektoris; |
| --- | --- |

b)

vastu võtta erandid sätetest ning lisasätted asjaomaste toodete kohta, sealhulgas sätted, mis on seotud lihakus- ja rasvasusklassidega veiselihasektoris ning täiendavad sätted seoses kaalu, liha värvuse ja rasvkattega lambalihasektoris;

| c) | kehtestada eeskirjad liidu keskmiste hindade arvutamise kohta ja ettevõtjate kohustuse kohta esitada teavet veise-, sea- ja lambarümpade kohta, eelkõige seoses turu- ja tüüpiliste hindadega; |
| --- | --- |

c)

kehtestada eeskirjad liidu keskmiste hindade arvutamise kohta ja ettevõtjate kohustuse kohta esitada teavet veise-, sea- ja lambarümpade kohta, eelkõige seoses turu- ja tüüpiliste hindadega;

| d) | kehtestada täiendavad riikliku sekkumise ja eraladustamise eeskirjad, mis võivad olla seotud:






  i) | V lisa punkti A.III kohaselt tapamajade võetavate meetmetega; |
| --- | --- | --- |

d)

kehtestada täiendavad riikliku sekkumise ja eraladustamise eeskirjad, mis võivad olla seotud:

i)

V lisa punkti A.III kohaselt tapamajade võetavate meetmetega;

| ii) | eranditega, mida võib teha liikmesriikidele, kes on esitanud vastava soovi tapamajade suhtes, milles tapetakse vähe veiseid; |
| --- | --- |

ii)

eranditega, mida võib teha liikmesriikidele, kes on esitanud vastava soovi tapamajade suhtes, milles tapetakse vähe veiseid;

| e) | määratleda kergete tallede rümpade kriteeriumid; |
| --- | --- |

e)

määratleda kergete tallede rümpade kriteeriumid;

| f) | vaadata korrapäraselt läbi kaalumiskoefitsiendid. |
| --- | --- |

f)

vaadata korrapäraselt läbi kaalumiskoefitsiendid.

3.   Selleks et võtta arvesse liidus esinevaid eripärasid, võib komisjon
  artikli 321 kohaselt vastu võetud
  delegeeritud õigusaktidega:

| a) | lubada liikmesriikidel jagada kõik V lisa punktiga A.II ette nähtud täiskasvanud veiste rümpade lihakus- ja rasvasusklassid maksimaalselt kolmeks alamklassiks; |
| --- | --- |

a)

lubada liikmesriikidel jagada kõik V lisa punktiga A.II ette nähtud täiskasvanud veiste rümpade lihakus- ja rasvasusklassid maksimaalselt kolmeks alamklassiks;

| b) | sätestada turuhindade kindlaksmääramiseks V lisa punktiga A.IV ette nähtust erinev esitusviis rümpade ja poolrümpade puhul; |
| --- | --- |

b)

sätestada turuhindade kindlaksmääramiseks V lisa punktiga A.IV ette nähtust erinev esitusviis rümpade ja poolrümpade puhul;

| c) | lubada liikmesriikidel loobuda searümpade klassifitseerimisskaala kohaldamisest ning kasutada hindamiskriteeriume lisaks kaalule ja hinnangulisele tailihasisaldusele; |
| --- | --- |

c)

lubada liikmesriikidel loobuda searümpade klassifitseerimisskaala kohaldamisest ning kasutada hindamiskriteeriume lisaks kaalule ja hinnangulisele tailihasisaldusele;

| d) | võtta vastu lisasätted ja -nõuded, sealhulgas:






  i) | lubada liikmesriikidel näha ette searümpade eespool nimetatust erinev esitusviis, kui on täidetud üks järgmistest tingimustest:






  — | nende territooriumil kehtiv tavaline kaubandustava erineb standardesitusviisist; |
| --- | --- | --- | --- |

d)

võtta vastu lisasätted ja -nõuded, sealhulgas:

i)

lubada liikmesriikidel näha ette searümpade eespool nimetatust erinev esitusviis, kui on täidetud üks järgmistest tingimustest:

—

nende territooriumil kehtiv tavaline kaubandustava erineb standardesitusviisist;

| — | tehnilised nõuded õigustavad seda; |
| --- | --- |

—

tehnilised nõuded õigustavad seda;

| — | searümpadelt on eemaldatud ühtlaselt nahk. |
| --- | --- |

—

searümpadelt on eemaldatud ühtlaselt nahk.

| ii) | lubada liikmesriikidel lambarümpade eespool nimetatust erinev esitusviis, kui võrdlusesituskuju ei kasutata; |
| --- | --- |

ii)

lubada liikmesriikidel lambarümpade eespool nimetatust erinev esitusviis, kui võrdlusesituskuju ei kasutata;

| e) | kehtestada liikmesriikidele kohustus kohaldada halduskaristusi rikkumiste ärahoidmiseks, eelkõige selliste rikkumiste korral nagu templite ja etikettide võltsimine ning kuritahtlik kasutamine või litsentseerimata töötajate poolt teostatud klassifitseerimine. |
| --- | --- |

e)

kehtestada liikmesriikidele kohustus kohaldada halduskaristusi rikkumiste ärahoidmiseks, eelkõige selliste rikkumiste korral nagu templite ja etikettide võltsimine ning kuritahtlik kasutamine või litsentseerimata töötajate poolt teostatud klassifitseerimine.

4.   Selleks et tagada täiskasvanud veiste rümpade ning sea- ja lambarümpade klassifitseerimise täpsus ja usaldusväärsus, sätestab komisjon
  artikli 321 kohaselt vastu võetud
  delegeeritud õigusaktidega, et klassifitseerimisega tegelevad piisavalt kvalifitseeritud klassifitseerijad.

5.   Selleks et tagada klassifitseerimisskaala usaldusväärsus, võib komisjon
  artikli 321 kohaste
  delegeeritud õigusaktidega vastu võtta sätted seoses tehtavate kontrollidega ja puuduliku kohaldamise korral tehtavate järeldustega.

6.   Selleks et liidu kontrollikomitee täidaks oma eesmärke, võib komisjon
  artikli 321 kohaselt vastu võetud
  delegeeritud õigusaktidega kindlaks määrata komitee kohustused ja komitee koosseisu.

Artikkel 36

Rakendamisvolitused

Komisjon kehtestab
  artikli 323 lõikes 1a osutatud kontrollimenetluse kohaselt vastu võetud
  rakendusaktidega üksikasjalikud eeskirjad seoses:

| a) | liidu veise-, sea- ja lambarümpade klassifitseerimisskaala rakendamisega, eelkõige seoses:






  i) | klassifitseerimise tulemustest teatamisega; |
| --- | --- | --- |

a)

liidu veise-, sea- ja lambarümpade klassifitseerimisskaala rakendamisega, eelkõige seoses:

i)

klassifitseerimise tulemustest teatamisega;

| ii) | kohapealsete kontrollide, kontrolliaruannete ja järelmeetmetega; |
| --- | --- |

ii)

kohapealsete kontrollide, kontrolliaruannete ja järelmeetmetega;

| iii) | kohapealsete kontrollidega, mida teeb täiskasvanud veiste ja lammaste rümpade klassifitseerimise suhtes liidu nimel liidu kontrollikomitee; |
| --- | --- |

iii)

kohapealsete kontrollidega, mida teeb täiskasvanud veiste ja lammaste rümpade klassifitseerimise suhtes liidu nimel liidu kontrollikomitee;

| b) | täpse teabega, mida liikmesriigid esitavad komisjonile seoses veise-, sea- ja lambarümpade hindadega; |
| --- | --- |

b)

täpse teabega, mida liikmesriigid esitavad komisjonile seoses veise-, sea- ja lambarümpade hindadega;

| c) | tapamajade ja hindu registreerivate asutuste kohta esitatava teabega ning teabega piirkondadest, mille kohta registreeritakse hindu veiselihasektoris; |
| --- | --- |

c)

tapamajade ja hindu registreerivate asutuste kohta esitatava teabega ning teabega piirkondadest, mille kohta registreeritakse hindu veiselihasektoris;

| d) | kohapealsete kontrollidega, mida teeb seoses täiskasvanud veiste ja lammaste rümpade hinnaaruandlusega liidu nimel liidu kontrollikomitee. |
| --- | --- |

d)

kohapealsete kontrollidega, mida teeb seoses täiskasvanud veiste ja lammaste rümpade hinnaaruandlusega liidu nimel liidu kontrollikomitee.

II   PEATÜKK

Sekkumise erimeetmed

I   jagu

Erandlikud turutoetusmeetmed

Artikkel 37

Loomataudid

1.   Komisjon võib
  vastavalt artikli 323 lõikes 1a osutatud kontrollimenetlusele
  rakendusaktidega võtta mõjutatava turu suhtes erandlikke toetusmeetmeid, et võtta arvesse liidusisese kaubanduse ja kolmandate riikidega toimuva kaubanduse piiranguid, mis võivad tuleneda loomataudide leviku tõkestamise meetmete kohaldamisest.

Esimeses lõigus sätestatud meetmeid kohaldatakse järgmiste sektorite suhtes:

| a) | veise- ja vasikaliha; |
| --- | --- |

a)

veise- ja vasikaliha;

| b) | piim ja piimatooted; |
| --- | --- |

b)

piim ja piimatooted;

| c) | sealiha; |
| --- | --- |

c)

sealiha;

| d) | lamba- ja kitseliha; |
| --- | --- |

d)

lamba- ja kitseliha;

| e) | munad; |
| --- | --- |

e)

munad;

| f) | linnuliha. |
| --- | --- |

f)

linnuliha.

2.   Lõike 1 esimeses lõigus sätestatud meetmed võetakse asjaomase liikmesriigi või asjaomaste liikmesriikide palvel.

Selliseid meetmeid võib võtta üksnes juhul, kui asjaomane liikmesriik või asjaomased liikmesriigid on võtnud tervishoiu- ja veterinaarmeetmed loomataudide puhangute kiireks tõkestamiseks, ning ainult sellises ulatuses ja ajaks, mis on asjaomase turu toetamiseks rangelt vajalik.

Artikkel 38

Tarbijate usalduse kaotus

Komisjon võib
  vastavalt artikli 323 lõikes 1a osutatud kontrollimenetlusele
  rakendusaktidega võtta erandlikke turutoetusmeetmeid linnuliha- ja munasektori suhtes, et võtta arvesse tõsiseid turuhäireid, mis on otseselt seotud tarbijate usalduse kaotusega rahva- või loomatervise riskide tõttu.

Need meetmed võetakse asjaomase liikmesriigi või asjaomaste liikmesriikide palvel.

Artikkel 39

Rahastamine

1.   Liit rahastab artiklites 37 ja 38 osutatud erandlikke meetmeid osaliselt, hüvitades kuni 50 % liikmesriigi kantud kuludest.

Suu- ja sõrataudi tõrje korral veise- ja vasikaliha-, piima- ja piimatoote-, sealiha- ning lamba- ja kitselihasektorite osas on liidu osaline rahastamine 60 % sellistest kuludest.

2.   Liikmesriigid tagavad, et kui tootjad kannavad osa liikmesriikide kantud kuludest, ei põhjusta see konkurentsimoonutusi eri liikmesriikide tootjate vahel.

II   jagu

Teravilja- ja riisisektori meetmed

Artikkel 40

Turu-erimeetmed teraviljasektoris

1.   Selleks et reageerida tõhusalt ja tulemuslikult turuhäirete ohule, kui turuolukord seda nõuab, võib komisjon delegeeritud õigusaktidega ja vajaduse korral
  artiklis 322 ettenähtud
  kiirmenetluse korras vastu võtta teraviljasektori suhtes sekkumise erimeetmed. Eelkõige võib Selliseid sekkumismeetmeid
  võib
  võtta siis, kui ühes või mitmes liidu piirkonnas turuhinnad seoses sekkumishinnaga langevad või ähvardavad langeda. [ME 9]

2.   Komisjon võib
  vastavalt artikli 323 lõikes 1a osutatud kontrollimenetlusele
  rakendusaktidega võtta kõik vajalikud meetmed seoses käesoleva artikliga. Kõnealused meetmed võivad olla seotud eelkõige menetluste, teatiste ja tehniliste kriteeriumidega ning liikmesriikide tehtavate haldus- ja füüsiliste kontrollidega.

Artikkel 41

Turu-erimeetmed riisisektoris

1.   Selleks et reageerida tõhusalt ja tulemuslikult turuhäirete ohule riisisektoris, võib komisjon
  artikli 321 kohaste
  delegeeritud õigusaktidega ja vajaduse korral
  artiklis 322 ettenähtud
  kiirmenetluse korras vastu võtta erimeetmed, et

| a) | vältida käesoleva osa I peatüki II jaos sätestatud teatavates liidu piirkondades ulatuslikku riiklikku sekkumist; |
| --- | --- |

a)

vältida käesoleva osa I peatüki II jaos sätestatud teatavates liidu piirkondades ulatuslikku riiklikku sekkumist;

| b) | katta loodusõnnetustest põhjustatud koorimata riisi puudujääki. |
| --- | --- |

b)

katta loodusõnnetustest põhjustatud koorimata riisi puudujääki.

2.   Komisjon võtab
  artikli 323 lõikes 1a osutatud kontrollimenetluse kohaselt vastu võetud
  rakendusaktidega vajalikud meetmed seoses käesoleva artikliga. Kõnealused meetmed võivad olla seotud eelkõige menetluste, teatiste ja tehniliste kriteeriumidega ning liikmesriikide tehtavate haldus- ja füüsiliste kontrollidega.

III   jagu

Suhkrusektori meetmed

Artikkel 42

Suhkrupeedi miinimumhind

1.   Kvoodikohase suhkrupeedi miinimumhind on alates 2009/2010. turustusaastast 26,29 eurot tonni kohta.

2.   Lõikes 1 osutatud miinimumhinda kohaldatakse IV lisa B osas määratletud standardkvaliteediga suhkrupeedi puhul.

3.   Suhkruettevõtjad, kes ostavad suhkruks töötlemiseks kõlblikku ja kvoodikohaseks suhkruks töötlemiseks ettenähtud kvoodikohast suhkrupeeti, peavad maksma vähemalt miinimumhinna, mida on korrigeeritud hinnatõusude ja -langustega kõrvalekallete võimaldamiseks standardkvaliteedist.

Selleks et kohandada hindu, kui suhkrupeedi tegelik kvaliteet erineb standardkvaliteedist, kohaldatakse esimeses lõigus osutatud hinnatõuse- ja langusi vastavalt komisjoni poolt delegeeritud õigusaktidega artikli 46 punkti a kohaselt sätestatud eeskirjadele.

4.   Suhkrupeedikoguste puhul, mis vastavad neile tööstusliku suhkru või suhkru ülejäägi kogustele, mille suhtes kehtib artiklis 57 sätestatud kvoodiületamise tasu, korrigeerib asjaomane suhkruettevõtja ostuhinda nii, et see on vähemalt võrdne kvoodikohase suhkrupeedi miinimumhinnaga.

Artikkel 43

Mitme kutseala vahelised kokkulepped

1.   Majandusharusisesed kokkulepped ning tarnelepingud peavad vastama lõikele 3 ning ostutingimustele, mille määrab kindlaks komisjon delegeeritud õigusaktidega artikli 46 punkti b kohaselt, eelkõige seoses suhkrupeedi ostu-, tarne-, ülevõtu- ja maksetingimustega.

2.   Suhkrupeedi ja suhkruroo ostutingimusi reguleerivad liidu vastava tooraine kasvatajate ja liidu suhkruettevõtjate vahel sõlmitud majandusharusisesed kokkulepped.

3.   Tarnelepingus eristatakse suhkrupeeti selle alusel, kas sellest suhkrupeedist valmistatavad suhkrukogused on:

| a) | kvoodikohased või |
| --- | --- |

a)

kvoodikohased või

| b) | kvoodivälised. |
| --- | --- |

b)

kvoodivälised.

4.   Kõik suhkruettevõtjad edastavad liikmesriigile, kus suhkur toodetakse, järgmise teabe:

| a) | lõike 3 punktis a osutatud suhkrupeedikogused, mille kohta on sõlmitud külvieelsed tarnelepingud, ja suhkrusisalduse, millel lepingud põhinevad; |
| --- | --- |

a)

lõike 3 punktis a osutatud suhkrupeedikogused, mille kohta on sõlmitud külvieelsed tarnelepingud, ja suhkrusisalduse, millel lepingud põhinevad;

| b) | vastava hinnangulise saagise. |
| --- | --- |

b)

vastava hinnangulise saagise.

Liikmesriigid võivad nõuda lisateavet.

5.   Suhkruettevõtjad, kes ei ole sõlminud külvieelset tarnelepingut, millega määratakse kindlaks kvoodikohase suhkrupeedi miinimumhind nende kvoodikohasele suhkrule vastava suhkrupeedikoguse kohta, mida on vajaduse korral kohandatud artikli 45 lõike 2 esimese lõigu kohaselt kehtestatud kõrvaldamise protsendimäära võrra, peavad maksma vähemalt kvoodikohase suhkrupeedi miinimumhinna kogu suhkru tootmiseks ette nähtud suhkrupeedi eest.

6.   Sõltuvalt asjaomase liikmesriigi heakskiidust võivad majandusharusisesed kokkulepped kalduda kõrvale lõigetest 3, 4 ja 5.

7.   Juhul kui majandusharusiseseid kokkuleppeid ei ole sõlmitud, võtab asjaomane liikmesriik ette vajalikud käesoleva määruse kohased sammud, et kaitsta asjaomaste poolte huvisid.

Artikkel 44

Tootmismaks

1.   Artikli 50 lõikes 2 osutatud suhkrut, isoglükoosi ja inuliinisiirupit tootvate ettevõtete valduses olevad suhkru-, isoglükoosi- ja inuliinisiirupikvoodid maksustatakse tootmismaksuga.

2.   Kvoodikohasele suhkrule ja kvoodikohasele inuliinisiirupile kehtestatakse tootmismaks 12 eurot tonni kohta. Isoglükoosile kehtestatav tootmismaks moodustab 50 % suhkrule kohaldatavast tootmismaksust.

3.   Lõike 1 kohaselt makstava tootmismaksu kogusumma kogub liikmesriik oma territooriumil asuvatelt ettevõtjatelt vastavalt asjaomase turustusaasta kvoodile.

Ettevõtjad sooritavad maksed hiljemalt asjaomase turustusaasta veebruari lõpuks.

4.   Liidu suhkru ja inuliinisiirupi tootmisega tegelevad ettevõtjad võivad taotleda, et suhkrupeedi- või suhkrurookasvatajad või siguritarnijad kannaksid kuni 50 % kõnealusest tootmismaksust.

Artikkel 45

Suhkru turult kõrvaldamine

1.   Selleks et säilitada turu struktuurilist tasakaalu võrdlushinna lähedasel tasemel, võib komisjon
  vastavalt artikli 323 lõikes 1a osutatud kontrollimenetlusele vastu võetud
  rakendusaktidega otsustada kõrvaldada asjaomasel turustusaastal turult need kvoodikohase suhkru või isoglükoosi kogused, mis ületavad käesoleva artikli lõike 2 kohaselt arvutatud künnise, võttes arvesse aluslepingu artikli 218 alusel sõlmitud lepingutest tulenevaid liidu kohustusi.

2.   Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud kõrvaldamiskünnis arvutatakse iga ettevõtja puhul, kellele on eraldatud kvoot, välja järgmiselt: ettevõtja kvoot korrutatakse koefitsiendiga, mille komisjon võib määrata
  vastavalt artikli 323 lõikes 1a osutatud kontrollimenetlusele vastu võetud
  rakendusaktidega kindlaks eelmise turustusaasta 16. märtsiks, võttes aluseks eeldatavad turusuundumused.

Ajakohastatud turusuundumuste alusel võib komisjon
  vastavalt artikli 323 lõikes 1a osutatud kontrollimenetlusele vastu võetud
  rakendusaktidega otsustada asjaomase turustusaasta 31. oktoobriks, kas koefitsienti kohandada või juhul, kui esimese lõigu kohaselt sellist koefitsienti ei ole kindlaks määratud, see kindlaks määrata.

3.   Iga ettevõtja, kellele on määratud kvoot, ladustab kuni järgmise turustusaasta alguseni omaenda kulul kvoodi alusel toodetud suhkrukogused, mis ületavad lõike 2 kohaselt arvutatud künnise. Turustusaasta jooksul turult kõrvaldatud suhkru või isoglükoosi koguseid käsitatakse esimeste järgmisel turustusaastal kvoodikohaselt toodetud kogustena.

Erandina esimesest lõigust võib komisjon eeldatavaid suhkruturu suundumusi arvesse võttes
  vastavalt artikli 323 lõikes 1a osutatud kontrollimenetlusele vastu võetud
  rakendusaktidega otsustada käsitada kogu turult kõrvaldatud suhkrut või isoglükoosi või osa sellest jooksval ja/või järgneval turustusaastal:

| a) | suhkru või isoglükoosi ülejäägina, mida võib kasutada tööstusliku suhkru või tööstusliku isoglükoosina, või |
| --- | --- |

a)

suhkru või isoglükoosi ülejäägina, mida võib kasutada tööstusliku suhkru või tööstusliku isoglükoosina, või

| b) | täiendava kvoodikohase toodanguna, millest ühe osa võib reserveerida ekspordiks vastavalt aluslepingu artikli 218 alusel sõlmitud lepingutest tulenevatele liidu kohustustele. |
| --- | --- |

b)

täiendava kvoodikohase toodanguna, millest ühe osa võib reserveerida ekspordiks vastavalt aluslepingu artikli 218 alusel sõlmitud lepingutest tulenevatele liidu kohustustele.

4.   Juhul kui liidu suhkruvarud on ebapiisavad, võib komisjon
  vastavalt artikli 323 lõikes 1a osutatud kontrollimenetlusele vastu võetud
  rakendusaktidega otsustada, et teatava koguse turult kõrvaldatud suhkrut või isoglükoosi võib müüa liidu turul enne kõrvaldamisperioodi lõppu.

5.   Juhul kui turult kõrvaldatud suhkrut käsitatakse esimese järgmisel turustusaastal toodetud suhkrukogusena, makstakse suhkrupeedikasvatajatele järgmise turustusaasta miinimumhinda.

Juhul kui turult kõrvaldatud suhkrut kasutatakse tööstusliku suhkruna või kui see eksporditakse vastavalt käesoleva artikli lõike 3 punktidele a ja b, siis artiklis 42 sätestatud miinimumhinna nõudeid ei kohaldata.

Juhul kui turult kõrvaldatud suhkur müüakse liidu turul enne kõrvaldamisperioodi lõppu vastavalt lõikele 4, makstakse suhkrupeedikasvatajatele jooksva turustusaasta miinimumhinda.

Artikkel 46

Volituste delegeerimine

Selleks et võtta arvesse suhkrusektori eripära ja tagada, et kõigi poolte huve võetakse nõuetekohaselt arvesse, võib komisjon
  artikli 321 kohaste
  delegeeritud õigusaktidega vastu võtta eeskirjad:

| a) | kohaldatavate hinnakorrigeerimiste kohta, nagu on ette nähtud artikli 42 lõikega 3; |
| --- | --- |

a)

kohaldatavate hinnakorrigeerimiste kohta, nagu on ette nähtud artikli 42 lõikega 3;

| b) | artikli 43 lõikes 1 osutatud tarnelepingute ja ostutingimuste kohta; |
| --- | --- |

b)

artikli 43 lõikes 1 osutatud tarnelepingute ja ostutingimuste kohta;

| c) | kriteeriumide kohta, mida kohaldavad suhkruettevõtjad, kui nad jaotavad suhkrupeedimüüjate vahel suhkrupeedi koguseid, mille kohta sõlmitakse artikli 43 lõikes 4 osutatud külvieelsed tarnelepingud. |
| --- | --- |

c)

kriteeriumide kohta, mida kohaldavad suhkruettevõtjad, kui nad jaotavad suhkrupeedimüüjate vahel suhkrupeedi koguseid, mille kohta sõlmitakse artikli 43 lõikes 4 osutatud külvieelsed tarnelepingud.

IV   jagu

Pakkumise kohandamine

Artikkel 47

Pakkumise turunõuetega kohandamist hõlbustavad meetmed

Et soodustada tootmisharusiseste ja tootmisharudevaheliste organisatsioonide tegevust, mis hõlbustaks pakkumise kohandamist turunõuetega, välja arvatud turult kõrvaldamisega seotud tegevust, võib komisjon elustaime-, veise- ja vasikaliha-, sealiha-, lamba- ja kitseliha-, muna- ja linnulihasektori suhtes
  artikli 321 kohaste
  rakendusaktidega võtta järgmisi meetmeid:

| a) | parandada kvaliteeti; |
| --- | --- |

a)

parandada kvaliteeti;

| b) | edendada tootmis-, töötlemis- ja turustuskorraldust; |
| --- | --- |

b)

edendada tootmis-, töötlemis- ja turustuskorraldust;

| c) | hõlbustada turuhinnadünaamika registreerimist; |
| --- | --- |

c)

hõlbustada turuhinnadünaamika registreerimist;

| d) | kujundada kasutatud tootmisvahenditel põhinevaid lühi- ja pikaajalisi prognoose. |
| --- | --- |

d)

kujundada kasutatud tootmisvahenditel põhinevaid lühi- ja pikaajalisi prognoose.

Artikkel 48

Rakendamisvolitused

Komisjon võib
  vastavalt artikli 323 lõikes 1a osutatud kontrollimenetlusele
  rakendusaktidega vastu võtta eeskirjad seoses artiklis 47 osutatud meetmete rakendamise korra ja tehniliste tingimustega.

III   PEATÜKK

Tootmise piiramise süsteemid

I   jagu

Üldsätted

Artikkel 49

Kvoodisüsteemid ja tootmisvõimsus

1.   Kvoodisüsteemi kohaldatakse järgmiste toodete suhtes:

| a) | piim ja muud piimatooted artikli 58 lõike 1 punktide a ja b tähenduses; |
| --- | --- |

a)

piim ja muud piimatooted artikli 58 lõike 1 punktide a ja b tähenduses;

| b) | suhkur, isoglükoos ja inuliinisiirup. |
| --- | --- |

b)

suhkur, isoglükoos ja inuliinisiirup.

2.   Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud kvoodisüsteemide puhul, kui tootja ületab asjaomast kvooti ega kasuta suhkru, isoglükoosi ja inuliinisiirupi puhul artiklis 54 sätestatud ülemääraseid koguseid, peab ta sellistelt kogustelt maksma kvoodiületamise tasu vastavalt II ja III jaos sätestatud tingimustele.

3.   Veinisektori puhul kohaldatakse tootmisvõimsuse eeskirju istutusõiguseta rajatud istanduste, üleminekuaja istutusõiguste ja väljajuurimiskavade suhtes kooskõlas V jao sätetega.

II   jagu

Suhkur

I   alajagu

Kvootide määramine ja haldamine

Artikkel 50

Kvootide määramine

1.   Suhkru, isoglükoosi ja inuliinisiirupi tootmise kohta kehtivad kvoodid riiklikul või piirkondlikul tasandil on määratud kindlaks VI lisas.

2.   Liikmesriigid määravad kvoodi igale suhkru, isoglükoosi või inuliinisiirupi tootmisega tegelevale ettevõtjale, kes on asutatud nende territooriumil ning on vastavalt artiklile 51 tunnustatud.

Kõikide ettevõtjate jaoks on määratud kvoot võrdne ettevõtjale turustusaastaks 2007/2008 määruse (EÜ) nr 318/2006 alusel määratud kvoodiga.

3.   Juhul kui kvoot määratakse suhkruettevõtjale, kellel on rohkem kui üks tootmisüksus, võtavad liikmesriigid vajalikud meetmed, et piisavalt arvestada suhkrupeedi- ja suhkrurookasvatajate huvidega.

Artikkel 51

Tunnustatud ettevõtjad

1.   Taotluse korral annavad liikmesriigid tunnustuse suhkrut, isoglükoosi või inuliinisiirupit tootvale ettevõtjale või ettevõtjale, kes töötleb neid tooteid artikli 55 lõikes 2 esitatud nimekirjas osutatud toodeteks, tingimusel et ettevõtja:

| a) | tõendab oma tööstuslikku tootmisvõimsust; |
| --- | --- |

a)

tõendab oma tööstuslikku tootmisvõimsust;

| b) | nõustub esitama mis tahes teavet ning lubama käesoleva määrusega seotud kontrollimist; |
| --- | --- |

b)

nõustub esitama mis tahes teavet ning lubama käesoleva määrusega seotud kontrollimist;

| c) | ei ole andnud põhjust tunnustuse peatamiseks või tagasivõtmiseks. |
| --- | --- |

c)

ei ole andnud põhjust tunnustuse peatamiseks või tagasivõtmiseks.

2.   Tunnustatud ettevõtjad esitavad liikmesriigile, mille territooriumil suhkrupeedi ja suhkruroo koristamine või rafineerimine aset leiab, järgmise teabe:

| a) | suhkrupeedi või suhkruroo kogused, mille kohta on sõlmitud tarneleping, ning vastavad hinnangulised suhkrupeedi või suhkruroo ja suhkru saagised hektari kohta; |
| --- | --- |

a)

suhkrupeedi või suhkruroo kogused, mille kohta on sõlmitud tarneleping, ning vastavad hinnangulised suhkrupeedi või suhkruroo ja suhkru saagised hektari kohta;

| b) | andmed suhkrupeedi, suhkruroo ja toorsuhkru esialgsete ja tegelike tarnete kohta ning suhkrutootmise ja suhkruvarude olukorra kohta; |
| --- | --- |

b)

andmed suhkrupeedi, suhkruroo ja toorsuhkru esialgsete ja tegelike tarnete kohta ning suhkrutootmise ja suhkruvarude olukorra kohta;

| c) | müüdud valge suhkru kogused ning vastavad hinnad ja tingimused. |
| --- | --- |

c)

müüdud valge suhkru kogused ning vastavad hinnad ja tingimused.

Artikkel 52

Riikide kvootide kohandamine

Komisjon kohandab
  artikli 321 kohaselt vastu võetud
  delegeeritud õigusaktidega VI lisas sätestatud kvoote seoses liikmesriikide artikli 53 kohaselt tehtud otsustega.

Artikkel 53

Riikide kvootide määramine ja kvootide vähendamine

1.   Liikmesriik võib vähendada tema territooriumil asutatud ettevõtjale määratud suhkru- või isoglükoosikvooti kuni 10 % turustusaastaks 2008/2009 ja edaspidi. Seejuures kohaldavad liikmesriigid objektiivseid ja mittediskrimineerivaid kriteeriume.

2.   Liikmesriigid võivad kvoote ettevõtjate vahel üle kanda kooskõlas VII lisas kehtestatud eeskirjadega ning võttes arvesse kõigi asjaomaste poolte, eriti suhkrupeedi- ja suhkrurookasvatajate huve.

3.   Vastavalt lõigetele 1 ja 2 vähendatud kogused määrab asjaomane liikmesriik ühele või mitmele ettevõtjale oma territooriumil, hoolimata sellest, kas neil on kehtivaid kvoote.

II   alajagu

Kvootide ületamine

Artikkel 54

Reguleerimisala

Turustusaasta jooksul toodetud suhkrut, isoglükoosi või inuliinisiirupit, mis ületab artiklis 50 osutatud kvoote, võib:

| a) | kasutada artiklis 55 osutatud teatavate toodete töötlemiseks; |
| --- | --- |

a)

kasutada artiklis 55 osutatud teatavate toodete töötlemiseks;

| b) | kanda üle järgmise turustusaasta kvoodikohasesse tootmisesse kooskõlas artikliga 56; |
| --- | --- |

b)

kanda üle järgmise turustusaasta kvoodikohasesse tootmisesse kooskõlas artikliga 56;

| c) | kasutada tarnete erikorra raames äärepoolseimates piirkondades kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr ... (millega sätestatakse põllumajanduse erimeetmed liidu äärepoolseimate piirkondade jaoks) (17) III peatükiga või |
| --- | --- |

c)

kasutada tarnete erikorra raames äärepoolseimates piirkondades kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr ... (millega sätestatakse põllumajanduse erimeetmed liidu äärepoolseimate piirkondade jaoks) (17) III peatükiga või

| d) | eksportida komisjoni poolt
  artikli 323 lõikes 1a osutatud kontrollimenetluse kohaselt vastu võetud
  rakendusaktidega kindlaksmääratud koguselise piirangu raames, järgides aluslepingu artikli 218 alusel sõlmitud lepingutest tulenevaid kohustusi. |
| --- | --- |

d)

eksportida komisjoni poolt
  artikli 323 lõikes 1a osutatud kontrollimenetluse kohaselt vastu võetud
  rakendusaktidega kindlaksmääratud koguselise piirangu raames, järgides aluslepingu artikli 218 alusel sõlmitud lepingutest tulenevaid kohustusi.

Muude koguste suhtes kohaldatakse artiklis 57 osutatud kvoodiületamise tasu.

Artikkel 55

Tööstuslik suhkur

1.   Tööstuslik suhkur, tööstuslik isoglükoos ja tööstuslik inuliinisiirup säilitatakse ühe lõikes 2 osutatud toote tootmiseks, kui:

| a) | artikli 51 kohaselt volitatud tootja ja kasutaja on kauba kohta sõlminud tarnelepingu enne turustusaasta lõppu ja |
| --- | --- |

a)

artikli 51 kohaselt volitatud tootja ja kasutaja on kauba kohta sõlminud tarnelepingu enne turustusaasta lõppu ja

| b) | kaup on tarnitud kasutajale hiljemalt järgmise turustusaasta 30. novembriks. |
| --- | --- |

b)

kaup on tarnitud kasutajale hiljemalt järgmise turustusaasta 30. novembriks.

2.   Selleks et võtta arvesse tehnika arengut, võib komisjon
  artikli 321 kohaselt vastu võetud
  delegeeritud õigusaktidega koostada nimekirja toodetest, mille tootmiseks kasutatakse tööstuslikku suhkrut, tööstuslikku isoglükoosi ja tööstuslikku inuliinisiirupit.

Nimekiri hõlmab eelkõige järgmist:

| a) | bioetanool, alkohol, rumm, eluspärm ning võieteks kasutatavad ja Rinse Appelstroopiks töödeldavad siirupite kogused; |
| --- | --- |

a)

bioetanool, alkohol, rumm, eluspärm ning võieteks kasutatavad ja Rinse Appelstroopiks töödeldavad siirupite kogused;

| b) | teatavad suhkrut mittesisaldavad tööstustooted, mille töötlemisel kasutatakse suhkrut, isoglükoosi või inuliinisiirupit; |
| --- | --- |

b)

teatavad suhkrut mittesisaldavad tööstustooted, mille töötlemisel kasutatakse suhkrut, isoglükoosi või inuliinisiirupit;

| c) | teatavad keemia- või farmaatsiatööstuse tooted, mis sisaldavad suhkrut, isoglükoosi või inuliinisiirupit. |
| --- | --- |

c)

teatavad keemia- või farmaatsiatööstuse tooted, mis sisaldavad suhkrut, isoglükoosi või inuliinisiirupit.

Artikkel 56

Suhkru ülejäägi ülekandmine

1.   Iga ettevõtja võib otsustada kanda kogu oma toodang või osa toodangust, mis ületab ettevõtjale määratud suhkru-, isoglükoosi- või inuliinisiirupikvooti, üle järgmisesse turustusaastasse. Kõnealune otsus on lõplik, ilma et see piiraks lõike 3 kohaldamist.

2.   Ettevõtjad, kes võtavad vastu lõikes 1 nimetatud otsuse:

| a) | teavitavad asjaomast liikmesriiki enne selle liikmesriigi poolt määratavat kuupäeva:






  — | ülekantavatest roosuhkru kogustest jooksva turustusaasta 1. veebruarist kuni 15. augustini; |
| --- | --- | --- |

a)

teavitavad asjaomast liikmesriiki enne selle liikmesriigi poolt määratavat kuupäeva:

—

ülekantavatest roosuhkru kogustest jooksva turustusaasta 1. veebruarist kuni 15. augustini;

| — | ülekantavatest suhkru või inuliinisiirupi muudest kogustest jooksva turustusaasta 1. veebruarist kuni 15. augustini; |
| --- | --- |

—

ülekantavatest suhkru või inuliinisiirupi muudest kogustest jooksva turustusaasta 1. veebruarist kuni 15. augustini;

| b) | korraldavad asjaomaste koguste ladustamise omal kulul kuni jooksva turustusaasta lõpuni. |
| --- | --- |

b)

korraldavad asjaomaste koguste ladustamise omal kulul kuni jooksva turustusaasta lõpuni.

3.   Kui ettevõtja lõplik toodang asjaomasel turustusaastal oli väiksem kui lõike 1 kohase otsuse tegemise hetkel tehtud hinnang, võib ülekantavat kogust enne järgmise turustusaasta 31. oktoobrit tagasiulatuvalt muuta.

4.   Ülekantud kogused loetakse esimesteks järgmisel turustusaastal toodetud kvoodikohasteks kogusteks.

5.   Käesoleva artikli kohaselt ladustatud suhkru suhtes ei tohi turustusaastal kasutada muid artiklis 23 või 45 sätestatud ladustamismeetmeid.

Artikkel 57

Kvoodiületamise tasu

1.   Kvoodiületamise tasu võetakse järgmistelt kogustelt:

| a) | mis tahes turustusaasta vältel toodetud suhkru, isoglükoosi ja inuliinisiirupi ülejääk, välja arvatud kogused, mis on kantud üle järgmise turustusaasta kvoodikohasesse tootmisesse ning mis on ladustatud kooskõlas artikliga 56, või artikli 54 punktides c ja d osutatud kogused; |
| --- | --- |

a)

mis tahes turustusaasta vältel toodetud suhkru, isoglükoosi ja inuliinisiirupi ülejääk, välja arvatud kogused, mis on kantud üle järgmise turustusaasta kvoodikohasesse tootmisesse ning mis on ladustatud kooskõlas artikliga 56, või artikli 54 punktides c ja d osutatud kogused;

| b) | tööstuslik suhkur, tööstuslik isoglükoos ja tööstuslik inuliinisiirup, mille puhul ei ole komisjoni poolt
  artikli 323 lõikes 1a osutatud kontrollimenetluse kohaselt vastu võetud
  rakendusaktidega määratud tähtajaks esitatud mingeid tõendeid selle kohta, et see on töödeldud üheks artikli 55 lõikes 2 osutatud toodetest; |
| --- | --- |

b)

tööstuslik suhkur, tööstuslik isoglükoos ja tööstuslik inuliinisiirup, mille puhul ei ole komisjoni poolt
  artikli 323 lõikes 1a osutatud kontrollimenetluse kohaselt vastu võetud
  rakendusaktidega määratud tähtajaks esitatud mingeid tõendeid selle kohta, et see on töödeldud üheks artikli 55 lõikes 2 osutatud toodetest;

| c) | suhkur ja isoglükoos, mis on kõrvaldatud turult kooskõlas artikliga 45 ja mille puhul ei ole täidetud artikli 45 lõikega 3 ette nähtud kohustusi. |
| --- | --- |

c)

suhkur ja isoglükoos, mis on kõrvaldatud turult kooskõlas artikliga 45 ja mille puhul ei ole täidetud artikli 45 lõikega 3 ette nähtud kohustusi.

2.   Komisjon kehtestab
  artikli 323 lõikes 1a osutatud kontrollimenetluse kohaselt vastu võetud
  rakendusaktidega kvoodiületamise tasu piisavalt kõrgel tasemel, et vältida lõikes 1 osutatud koguste kuhjumist.

3.   Lõikes 1 osutatud kvoodiületamise tasu nõuab liikmesriik sisse oma territooriumil asuvatelt ettevõtjatelt vastavalt lõikes 1 osutatud tootmiskogustele, mis on asjaomasel turustusaastal ettevõtjatele kehtestatud.

III   jagu

Piim

I   alajagu

Üldsätted

Artikkel 58

Mõisted

1.   Käesolevas jaos kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)   „piim”– ühe või mitme lehma lüpsmise saadus;

b)   „muud piimatooted”– mis tahes muu piimatoode kui piim, eelkõige lõss, koor, või, jogurt ja juust; vajaduse korral arvestatakse need komisjoni poolt
  artikli 323 lõikes 1a osutatud kontrollimenetluse kohaselt vastu võetud
  rakendusaktidega kindlaksmääratud koefitsiente kasutades ümber piimaekvivalentideks;

c)   „tootja”– põllumajandustootja, kelle põllumajandusettevõte asub liikmesriigi geograafilisel territooriumil ning kes toodab ja turustab piima või kavatseb seda lähitulevikus teha;

d)   „põllumajandusettevõte”– määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 2 punktis b määratletud põllumajandusettevõte;

e)   „kokkuostja”– ettevõtjad või nende rühmad, kes ostavad tootjatelt piima:

selle kogumiseks, pakendamiseks, ladustamiseks, jahutamiseks või töötlemiseks, sealhulgas lepingu alusel;

selle müümiseks ühele või mitmele piima või muid piimatooteid ümbertöötavale või töötlevale ettevõtjale;

f)   „tarne”– kõik tootjalt kokkuostjale tehtavad piimatarned, välja arvatud mis tahes muude piimatoodete tarned, ükskõik kas tootja, kokkuostja, selliseid tooteid töötleva või ümber töötava ettevõtja või kolmanda isiku veovahendiga;

g)   „otseturustamine”– tootjalt otse tarbijale piima mis tahes müük või üleandmine ning samuti tootjalt muude piimatoodete mis tahes vahetu müük või üleandmine;

h)   „turustamine”– piimatarned või piima või muude piimatoodete otseturustamine;

i)   „individuaalne kvoot”– tootja kvoot mis tahes 12kuulise perioodi 1. aprillil;

j)   „tootmiskvoot”– iga liikmesriigi jaoks kindlaksmääratud, artiklis 59 osutatud kvoot;

k)   „kasutada olev kvoot”– kvoot, mis on tootja kasutuses selle 12kuulise perioodi 31. märtsil, mille kohta kvoodiületamise tasu arvutati, võttes arvesse kõiki käesoleva määrusega ette nähtud ülekandmisi, müüke, turustamisviisist lähtuvaid muutmisi ja ajutisi ümberjaotamisi, mis selle 12kuulise perioodi jooksul on toimunud.

2.   Võttes arvesse lõike 1 punktis e esitatud mõistet, käsitatakse kokkuostjana ka iga samal geograafilisel alal asuvat kokkuostjate rühma, kes teeb oma liikmete nimel nende kvoodiületamise tasu maksmiseks vajalikke haldus- ja raamatupidamistoiminguid. Seepärast peetakse Kreekat üheks geograafiliseks alaks ja teda võib käsitada eespool osutatud kokkuostjate rühmana;

3.   Komisjon võib delegeeritud õigusaktidega artikli 80 lõike 1 punkti i kohaselt lõike 1 punktis f esitatud „tarne” mõistet arvestades kohandada „otseturustamise” mõistet, et välistada eelkõige mõne turustatud piimakoguse või muude turustatud piimatoodete kvoodisüsteemist väljajäämine.

4.   Selleks et tagada, et kõik eriolukorrad oleksid piimakvootide süsteemiga hõlmatud, võib komisjon võib delegeeritud õigusaktidega artikli 80 lõike 1 punkti h kohaselt vastu võtta süsteemi toimimise erimõiste.

II   alajagu

Kvootide määramine ja haldamine

Artikkel 59

Riikide kvoodid

1.   1. aprillil 2008 algava seitsme järjestikuse 12kuulise perioodi (edaspidi „kvoodiaastad”) jooksul turustatud piima ja muude piimatoodete tootmiskvoodid on kindlaks määratud VIII lisas.

2.   Lõikes 1 osutatud kvoodid jaotatakse tootjate vahel vastavalt artiklile 60, eristades tarneid ja otseturustamist. Tootmiskvootide mis tahes ületamine määratakse igas liikmesriigis käesoleva jao põhjal kindlaks üleriigiliselt, eristades tarneid ja otseturustamist.

3.   VIII lisas sätestatud tootmiskvoodid määratakse kindlaks, ilma et see piiraks kvootide võimalikku läbivaatamist, võttes arvesse üldist turuolukorda ning teatavates liikmesriikides valitsevaid konkreetseid tingimusi.

4.   Bulgaaria, Tšehhi Vabariigi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Rumeenia, Sloveenia ja Slovakkia tootmiskvoodid sisaldavad kogu piima või piimaekvivalenti, mis on tarnitud kokkuostjale või otseturustatud, olenemata sellest, kas see on toodetud või turustatud nendes riikides kohaldatava üleminekumeetme alusel.

5.   Komisjon võtab
  vastavalt artikli 323 lõikes 1a osutatud kontrollimenetlusele
  rakendusaktidega vastu kõik vajalikud eeskirjad seoses käesoleva artikli ühetaolise rakendamisega liikmesriikides. Kõnealused eeskirjad võivad olla seotud menetluste, teatiste ja tehniliste kriteeriumidega.

Artikkel 60

Individuaalsed kvoodid

1.   Tootjate individuaalne kvoot või individuaalsed kvoodid on 1. aprillil 2008 võrdsed nende individuaalsete kvootidega 31. märtsil 2008, ilma et see piiraks 1. aprillil 2008 toimuvaid kvootide ülekandeid, nende müüki või turustamisviisist lähtuvaid muutmisi.

2.   Tootjail võib olla üks või kaks individuaalset kvooti – üks tarneteks ja teine otseturustamiseks. Tootjate koguseid võib ühe kvoodi alt teise alla üle kanda üksnes liikmesriigi pädev asutus tootja nõuetekohaselt põhjendatud taotluse alusel.

3.   Kui tootjal on kaks kvooti, arvutatakse tema osa kvoodiületamise tasust kummagi kvoodi kohta eraldi.

4.   Komisjon võib
  artikli 323 lõikes 1a osutatud kontrollimenetluse kohaselt vastu võetud
  rakendusaktidega suurendada artiklis 59 osutatud tarnetele jaotatud Soome riikliku kvoodi osa, et anda Soome SLOMi tootjatele kuni 200 000 tonni ulatuses hüvitist. Seda liidu õigusaktide alusel eraldatavat reservi tohib kasutada ainult nende tootjate huvides, kelle tootmise taasalustamise õigust on ühinemine mõjutanud.

5.   Vajaduse korral kohandatakse individuaalseid kvoote iga asjaomase kvoodiaasta puhul nii, et iga liikmesriigi tarnete ja otseturustamise jaoks ettenähtud individuaalsed kvoodid kokku ei ületaks tootmiskvoodi vastavat osa, mida on kohandatud artikli 62 kohaselt, võttes arvesse mis tahes riiklikust reservist jaotamiseks tehtud vähendusi, nagu on ette nähtud artikliga 64.

Artikkel 61

Kvootide eraldamine riiklikust reservist

Liikmesriigid võtavad vastu eeskirjad, millega lubatakse artikliga 64 ettenähtud riiklikust reservist eraldada tootjatele kõik kvoodid või osa neist, võttes aluseks komisjonile teatatud objektiivsed kriteeriumid.

Artikkel 62

Kvootide haldamine

1.   Komisjon kohandab rakendusaktidega artikli 81 punkti a kohaselt iga liikmesriigi ja iga perioodi kohta enne vastava perioodi lõppu tootmiskvootide jagunemist tarnete ja otseturustamise vahel, pidades silmas tootjate taotletud turustamisviisist lähtuvaid muutmisi tarnete ja tarnete individuaalsete kvootide ning otseturustamise vahel.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile igal aastal komisjoni poolt
  artikli 323 lõikes 1a osutatud kontrollimenetluse kohaselt vastu võetud
  rakendusaktidega kindlaksmääratud kuupäevadeks ja komisjoni poolt rakendusaktidega artikli 316 punktis 3 kindlaksmääratud eeskirjade kohaselt teabe, mis on vajalik:

| a) | käesoleva artikli lõikes 1 osutatud kohanduse tegemiseks; |
| --- | --- |

a)

käesoleva artikli lõikes 1 osutatud kohanduse tegemiseks;

| b) | nende poolt makstava kvoodiületamise tasu arvutamiseks. |
| --- | --- |

b)

nende poolt makstava kvoodiületamise tasu arvutamiseks.

3.   Eeskirjad seoses käesoleva artikliga võetakse vastu delegeeritud õigusaktidega artikli 80 lõike 2 punkti b kohaselt ja rakendusaktidega artikli 81 punkti g kohaselt.

Artikkel 63

Rasvasisaldus

1.   Igale tootjale määratakse baasrasvasisaldus, mida kohaldatakse talle eraldatava individuaalse tarnekvoodi suhtes.

2.   Tootjatele artikli 60 lõike 1 kohaselt 31. märtsil 2008 eraldatud kvootide puhul on lõikes 1 osutatud baasrasvasisaldus sama kui selle kvoodi baasrasvasisaldus kõnealusel kuupäeval.

3.   Baasrasvasisaldust muudetakse artikli 60 lõikes 2 osutatud turustamisviisist lähtuva muutmise käigus ning piimakvootide omandamisel, ülekandmisel või ajutisel ülekandmisel vastavalt komisjoni poolt rakendusaktidega artikli 81 punkti b kohaselt kehtestatavatele eeskirjadele.

4.   Uute tootjate puhul, kes on saanud individuaalse tarnekvoodi kogu ulatuses riiklikust reservist, määratakse rasvasisaldus kindlaks vastavalt komisjoni poolt rakendusaktidega artikli 81 punkti b kohaselt kehtestatavatele eeskirjadele.

5.   Lõikes 1 osutatud individuaalset baasrasvasisaldust kohandatakse vajaduse korral käesoleva määruse jõustumisel ja pärast seda iga kvoodiaasta alguses nii, et iga liikmesriigi puhul ei ületaks individuaalsete tegelike rasvasisalduste kaalutud keskmine 0,1 grammi kilogrammi kohta IX lisas kehtestatud baasrasvasisaldusest.

Artikkel 64

Riiklik reserv

1.   Iga liikmesriik kehtestab VIII lisas kindlaksmääratud tootmiskvootide osana riikliku reservi, võttes eelkõige arvesse artikli 61 kohaseid eraldisi. Vajaduse korral täiendatakse riiklikku reservi, võttes tagasi mõned artiklis 65 sätestatud kogused, pidades artikli 69 kohaselt kinni teatava osa ülekantust või vähendades kõiki individuaalseid kvoote. Kõnealused kvoodid säilitavad oma esialgse eesmärgi, st need jäävad kas tarnete või otseturustamise jaoks.

2.   Kõik liikmesriigile eraldatud lisakvoodid suunatakse automaatselt riiklikku reservi ning jagatakse vastavalt prognoositavatele vajadustele tarnete ja otseturustamise vahel.

3.   Riiklikku reservi suunatud kvootidel ei ole baasrasvasisaldust.

Artikkel 65

Tegevusetuse juhud

1.   Kui füüsiline või juriidiline isik, kellel on individuaalsed kvoodid, ei vasta kvoodiaasta jooksul enam artikli 58 lõike 1 punktis c osutatud nõuetele, lähevad vastavad kogused hiljemalt järgmise kalendriaasta 1. aprilliks tagasi riiklikku reservi, välja arvatud juhul, kui kõnealune isik alustab enne kõnealust kuupäeva uuesti tootmistegevust artikli 58 lõike 1 punkti c tähenduses.

Kui isik või üksus alustab taas tootmistegevusega hiljemalt kvootidest ilmajäämisele järgneva teise kvoodiaasta lõpus, tagastatakse sellele isikule hiljemalt taotluse esitamise kuupäevale järgnevaks 1. aprilliks kõik individuaalsed kvoodid või osa neist, millest ta on ilma jäänud.

2.   Kui tootjad ei turusta vähemalt ühe kvoodiaasta jooksul kogust, mis on võrdne vähemalt 85 %ga nende individuaalsest kvoodist, võivad liikmesriigid otsustada, kas ja millistel tingimustel suunata kasutamata kvoot või osa sellest tagasi riiklikku reservi.

Liikmesriigid võivad määrata kindlaks, millistel tingimustel kvoot uuesti asjaomasele tootjale jagatakse, kui ta peaks turustamisega uuesti alustama.

3.   Lõikeid 1 ja 2 ei kohaldata siiski vääramatu jõu juhtude ning nõuetekohaselt põhjendatud ja pädeva asutuse tunnustatud juhtude korral, mis mõjutavad ajutiselt asjaomaste tootjate tootmisvõimsust.

Artikkel 66

Ajutised ülekanded

1.   Liikmesriigid lubavad iga kvoodiaasta lõpus selle kvoodiaasta kohta kanda ajutiselt üle individuaalsete kvootide osa, mida tootjad, kelle kasutuses need on, ei kavatse kasutada.

Liikmesriigid võivad korraldada ülekandetoiminguid asjaomaste tootjakategooriate või piimatootmise struktuuride alusel, piirata nende tegemist kokkuostjate tasandil või teatavates piirkondades, lubada artikli 65 lõikes 3 osutatud juhtudel täielikke ülekandmisi ning määrata kindlaks, millises ulatuses võib ülekandja teha uusi ülekandmistoiminguid.

2.   Iga liikmesriik võib teha otsuse mitte kohaldada lõiget 1 ühel või mõlemal järgmisel põhjusel:

| a) | vajadus soodustada struktuurimuutusi ja -kohandusi; |
| --- | --- |

a)

vajadus soodustada struktuurimuutusi ja -kohandusi;

| b) | peamiselt halduslikud vajadused. |
| --- | --- |

b)

peamiselt halduslikud vajadused.

Artikkel 67

Kvootide koos maaga ülekandmine

1.   Individuaalsed kvoodid lähevad koos põllumajandusettevõttega üle selle üle võtnud tootjatele, kui ettevõte müüakse, liisitakse, antakse üle tegeliku või eeldatava pärandina või mis tahes muul viisil, millel on tootjatele samalaadsed õiguslikud tagajärjed, vastavalt liikmesriikide määratletavatele üksikasjalikele eeskirjadele, võttes arvesse piimatootmiseks kasutatavat maa-ala või muid objektiivseid kriteeriume ning vajaduse korral mis tahes kokkuleppeid poolte vahel. See osa kvoodist, mida ei ole asjakohasel juhul koos põllumajandusettevõttega üle kantud, lisatakse riiklikku reservi.

2.   Kui kvoodid on lõike 1 kohaselt üle kantud või kantakse üle rendilepingute või muu samalaadseid õiguslikke tagajärgi kaasa toova vahendi abil, võivad liikmesriigid otsustada objektiivsete kriteeriumide alusel ja eesmärgiga tagada kvootide jaotamine üksnes tootjatele, et kvooti ei kanta üle koos ettevõttega.

3.   Kui maa kantakse üle ametiasutustele ja/või üldsuse huvides kasutamiseks või kui valduse üleminek toimub mittepõllumajanduslikel eesmärkidel, tagavad liikmesriigid vajalike meetmete võtmise poolte seaduslike huvide kaitseks ja eelkõige selleks, et valduse loovutanud tootjatel oleks võimalus piimatootmist soovi korral jätkata.

4.   Kui pooled ei saavuta maa rendilepingu aegumisel kokkulepet ja rendilepingut ei ole võimalik samadel tingimustel pikendada, samuti samalaadsete õiguslike tagajärgedega olukordades, kantakse kõnealused individuaalsed kvoodid kooskõlas liikmesriikide vastuvõetud sätetega täielikult või osaliselt üle tootjale, kelle valdusesse põllumajandusettevõte läheb, võttes arvesse poolte õiguspäraseid huve.

Artikkel 68

Ülekandmise erimeetmed

1.   Piimatootmise struktuuri edukaks muutmiseks või keskkonna parandamiseks võivad liikmesriigid kooskõlas oma sätestatavate eeskirjadega ja asjaomaste poolte õiguspäraseid huve arvesse võttes:

| a) | maksta tootjatele, kes kogu piimatootmisest või osast sellest lõplikult loobuvad, hüvitist ühe või mitme aastase osamaksuna ning suunata sel teel vabanevad individuaalsed kvoodid riiklikku reservi; |
| --- | --- |

a)

maksta tootjatele, kes kogu piimatootmisest või osast sellest lõplikult loobuvad, hüvitist ühe või mitme aastase osamaksuna ning suunata sel teel vabanevad individuaalsed kvoodid riiklikku reservi;

| b) | määrata objektiivsete kriteeriumide alusel kindlaks tingimused, mille korral pädev asutus või selle asutuse määratud organ võib kvoodiaasta alguses tootjatele tasu eest ümber jaotada individuaalseid kvoote, millest teised tootjad on eelmise kvoodiaasta lõpuks lõplikult loobunud, saades selle eest hüvitist ühe- või mitmeaastase osamaksuna, mis on võrdne eespool nimetatud tasuga; |
| --- | --- |

b)

määrata objektiivsete kriteeriumide alusel kindlaks tingimused, mille korral pädev asutus või selle asutuse määratud organ võib kvoodiaasta alguses tootjatele tasu eest ümber jaotada individuaalseid kvoote, millest teised tootjad on eelmise kvoodiaasta lõpuks lõplikult loobunud, saades selle eest hüvitist ühe- või mitmeaastase osamaksuna, mis on võrdne eespool nimetatud tasuga;

| c) | koondada ja kontrollida kvootide ilma maata üleminekuid; |
| --- | --- |

c)

koondada ja kontrollida kvootide ilma maata üleminekuid;

| d) | näha ette juhul, kui maa on kantud üle eesmärgiga parandada keskkonda, et asjaomane individuaalne kvoot eraldatakse tootjale, kes on maast loobunud, kuid soovib piimatootmist jätkata; |
| --- | --- |

d)

näha ette juhul, kui maa on kantud üle eesmärgiga parandada keskkonda, et asjaomane individuaalne kvoot eraldatakse tootjale, kes on maast loobunud, kuid soovib piimatootmist jätkata;

| e) | määrata objektiivsete kriteeriumide alusel kindlaks piirkonnad või varumisalad, mille piires piimatootmise struktuuri parandamiseks lubatakse individuaalseid piimakvoote üle kanda, ilma et läheks üle vastav maa; |
| --- | --- |

e)

määrata objektiivsete kriteeriumide alusel kindlaks piirkonnad või varumisalad, mille piires piimatootmise struktuuri parandamiseks lubatakse individuaalseid piimakvoote üle kanda, ilma et läheks üle vastav maa;

| f) | lubada tootja poolt pädevale asutusele või selle asutuse määratud organile esitatud taotluse korral piimatootmise struktuuri põllumajandusettevõtte tasandil parandamiseks või tootmise laiendamise võimaldamiseks kvoote lõplikult üle kanda, ilma et läheks üle vastav maa, või vastupidi. |
| --- | --- |

f)

lubada tootja poolt pädevale asutusele või selle asutuse määratud organile esitatud taotluse korral piimatootmise struktuuri põllumajandusettevõtte tasandil parandamiseks või tootmise laiendamise võimaldamiseks kvoote lõplikult üle kanda, ilma et läheks üle vastav maa, või vastupidi.

2.   Lõiget 1 võib rakendada liikmesriigi tasandil, asjakohasel piirkondlikul tasandil või määratletud varumisaladel.

Artikkel 69

Kvootide kinnipidamine

1.   Artiklites 67 ja 68 osutatud ülekandmiste korral võivad liikmesriigid objektiivsete kriteeriumide alusel osa individuaalseid kvoote oma riikliku reservi jaoks kinni pidada.

2.   Kui kvoote on artiklite 67 ja 68 kohaselt üle kantud või kantakse üle kas koos vastava maaga või ilma selleta rendilepingute või muude samalaadseid õiguslikke tagajärgi kaasa toovate vahendite abil, võivad liikmesriigid otsustada objektiivsete kriteeriumide alusel ja eesmärgiga tagada kvootide jaotamine üksnes tootjatele, kas ja millistel tingimustel suunatakse kõik ülekantud kvoodid või osa nendest tagasi riiklikku reservi.

Artikkel 70

Abi kvootide saamiseks

Ükski ametiasutus ei tohi anda kvootide omandamisega vahetult seotud rahalist abi käesoleva jao alusel kvootide ostmisel, ülekandmisel või jaotamisel.

III   alajagu

Kvootide ületamine

Artikkel 71

Kvoodiületamise tasu

1.   Üle II alajao kohaselt kehtestatud tootmiskvoodi turustatud piimalt ja muudelt piimatoodetelt tuleb maksta kvoodiületamise tasu.

Tasu suurus on 27,83 eurot 100 kg piima kohta.

Nii 1. aprillil 2009 kui ka 1. aprillil 2010 algava 12kuulise ajavahemiku suhtes, kehtestatakse kvoodiületamise tasuks piima puhul, mis tarnitakse üle 106 % riikliku kvoodi, mida kohaldatakse 1. aprillil 2008 algaval 12kuulisel ajavahemikul, 150 % teises lõigus osutatud tasust.

2.   Erandina lõike 1 esimesest lõigust tuleb 1. aprillil 2009 ja 1. aprillil 2010 algava 12kuulise perioodi jooksul tehtud tarnetega seoses tasuda kvoodiületamise tasu piima eest, mida on turustatud üle II alajaotise kohaselt kehtestatud riikliku kvoodi, mida on vähendatud vabanenud individuaalsete tarnekvootide võrra, mis on suunatud riiklikku reservi vastavalt artikli 68 lõike 1 punktile a alates 30. novembrist 2009, kus neid hoitakse kuni asjaomase 12kuulise ajavahemiku 31. märtsini.

3.   Liikmesriigid vastutavad liidu ees riigi tasandil eraldi tarnete ja otseturustamise osas tuvastatava tootmiskvoodi ületamise tasu maksmise eest, ja tasuvad 99 % EAGFile maksta tulevatest summadest asjaomasele kvoodiaastale järgneva aasta 16. oktoobri ja 30. novembri vahel.

4.   Lõike 2 ja lõike 1 esimese lõigu kohaldamisest tuleneva kvoodiületamise tasu summa vahet kasutab liikmesriik piimasektori ümberkorraldusmeetmete rahastamiseks.

5.   Kui lõikes 1 ette nähtud kvoodiületamise tasu ei ole enne maksetähtaega makstud, arvab komisjon rakendusaktidega artikli 81 punkti d kohaselt ja pärast

  pärast määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 41 lõike 1 kohaselt loodud
  põllumajandusfondide komiteega konsulteerimist maksmata jäänud kvoodiületamise tasuga võrdse summa maha
  nimetatud
  määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 14 ja artikli 15 lõike 2 kohastest igakuistest maksetest. Enne otsuse vastuvõtmist hoiatab komisjon asjaomast liikmesriiki, kes teatab oma seisukoha ühe nädala jooksul. Määruse (EÜ) nr 1290/2005 artiklit 17 ei kohaldata. [ME 10]

Artikkel 72

Tootjate osa makstavast kvoodiületamise tasust

Artiklite 73 ja 76 sätete kohaselt jaotatakse kvoodiületamise tasu täielikult nende tootjate vahel, kes on iga artikli 59 lõikes 2 osutatud tootmiskvoodi ületamise põhjustanud.

Ilma et see piiraks artikli 73 lõike 2 ja artikli 76 lõike 1 kohaldamist, on tootjad kohustatud maksma liikmesriigile oma osa makstavast kvoodiületamise tasust, mis arvutatakse artiklite 62, 63 ja 73 sätete kohaselt, üksnes asjaolu tõttu, et nad on ületanud oma kasutada olevaid kvoote.

1. aprillil 2009 ja 1. aprillil 2010 algava 12kuulise perioodi eest ning seoses tarnetega jaotatakse kvoodiületamise tasu vastavalt artiklitele 73 ja 76 täielikult tootjate vahel, kes on ületanud artikli 71 lõike 2 kohaldamisel kehtestatud riiklikku kvooti.

Artikkel 73

Tarnetelt makstav kvoodiületamise tasu

1.   Lõpliku aruande koostamiseks kvoodiületamise tasu kohta suurendatakse või vähendatakse koefitsientide abil ja komisjoni poolt delegeeritud õigusaktidega artikli 80 lõike 1 punkti d kohaselt ja rakendusaktidega artikli 81 punktide b ja h kohaselt sätestatud tingimustel iga tootja tarnitud koguseid, et need kajastaks kõiki erinevusi piima tegeliku rasvasisalduse ja baasrasvasisalduse vahel.

Riiklikul tasandil arvutatakse kvoodiületamise tasu tarnete summa alusel, mida kohandatakse vastavalt esimesele lõigule.

2.   Iga tootja osa makstavast kvoodiületamise tasust kehtestatakse liikmesriigi otsusega pärast seda, kui kogu tarnete jaoks eraldatud tootmiskvoodi kasutamata osa on või ei ole ümber jaotatud, proportsionaalselt iga tootja individuaalsete kvootidega või liikmesriikide kehtestatavate objektiivsete kriteeriumide järgi:

| a) | kas riiklikul tasandil selle summa põhjal, mille võrra iga tootja kvooti on ületatud; |
| --- | --- |

a)

kas riiklikul tasandil selle summa põhjal, mille võrra iga tootja kvooti on ületatud;

| b) | või kõigepealt kokkuostja tasandil ja seejärel vajaduse korral riiklikul tasandil. |
| --- | --- |

b)

või kõigepealt kokkuostja tasandil ja seejärel vajaduse korral riiklikul tasandil.

Kui kohaldatakse artikli 71 lõike 1 kolmandat lõiku, tagavad liikmesriigid kõnealuses lõigus osutatud kõrgema määra kohaldamise tõttu makstavast kvoodiületamise tasust iga tootja makstava osa kindlaksmääramisel, et nimetatud tasu maksavad kvoodiületamise eest vastutavad tootjad proportsionaalselt vastavalt liikmesriigi kehtestatud objektiivsetele kriteeriumitele.

Artikkel 74

Kokkuostjate roll

1.   Kokkuostjad vastutavad kvoodiületamise tasust tootjate osa kogumise eest ning maksavad enne komisjoni kehtestatavat kuupäeva ning komisjoni poolt rakendusaktidega artikli 81 punktide d, f ja g kohaselt sätestatavas korras liikmesriigile selliste osamaksude summa, mis arvatakse maha kvoodiületamise eest vastutavatele tootjatele makstavast piimahinnast, või kui see ei õnnestu, siis muude asjakohaste vahendite abil kogutud summa.

2.   Kui üks kokkuostja asendab osaliselt või täielikult mõnda teist kokkuostjat või -ostjaid, tuleb jooksva kvoodiaasta ülejäänud osa puhul arvesse võtta tootja individuaalseid kvoote, millest on tarnitud kogused juba maha arvatud ning mille puhul on arvesse võetud nende koguste rasvasisaldust. Käesolev lõige kehtib ka juhul, kui tootja vahetab ühe kokkuostja teise vastu.

3.   Kui võrdlusperioodi jooksul ületavad tootja tarnitud kogused selle tootja kasutada olevat kvooti, võib asjaomane liikmesriik otsustada, et vastavalt liikmesriigi sätestatud üksikasjalikele eeskirjadele arvestab kokkuostja osa asjaomase tootja poolt mis tahes üle kvoodi tarnitud piima hinnast selle tootja koodiületamise tasu ettemaksena maha. Liikmesriik võib kehtestada konkreetse korra, et võimaldada kokkuostjatel arvestada see ettemakse maha juhul, kui tootjad tarnivad mitmele kokkuostjale.

Artikkel 75

Heakskiitmine

Kokkuostja staatuse peab liikmesriik vastavalt komisjoni poolt delegeeritud õigusaktidega artikli 80 lõike 1 punkti f kohaselt sätestatud kriteeriumitele eelnevalt heaks kiitma.

Artikkel 76

Otseturustamiselt makstav kvoodiületamise tasu

1.   Otseturustamise korral kehtestatakse liikmesriigi otsusega iga tootja osa makstavast kvoodiületamise tasust pärast seda, kui kogu otseturustamise jaoks eraldatud tootmiskvoodi kasutamata osa on asjakohasel territoriaalsel või riiklikul tasandil ümber jaotatud või mitte.

2.   Liikmesriigid kehtestavad müüdud piima, ülekantud piima või müüdud või ülekantud piimatoodete valmistamiseks kasutatud piima üldkoguselt makstavast kvoodiületamise tasust tootjate osa arvutamise aluse, kohaldades komisjoni kehtestatud kriteeriume.

3.   Kvoodiületamise tasu kohta lõpliku aruande koostamisel ei võeta arvesse rasvasisaldusega seonduvaid parandusi.

Artikkel 77

Liigselt makstud või maksmata summad

1.   Kui tarnete või otseturustamise puhul leitakse, et tasu tuleb maksta, ja kui tootjatelt kogutud maksete summa on sellest tasust suurem, võib liikmesriik:

| a) | kasutada ülejääki osaliselt või tervikuna artikli 68 lõike 1 punktis a sisalduvate meetmete rahastamiseks ja/või |
| --- | --- |

a)

kasutada ülejääki osaliselt või tervikuna artikli 68 lõike 1 punktis a sisalduvate meetmete rahastamiseks ja/või

| b) | jagada selle osaliselt või tervikuna tootjatele, kes:






  i) | kuuluvad eelistatud tootjate rühma, mille liikmesriik on kindlaks määranud objektiivsete kriteeriumide alusel ja komisjoni kehtestatava ajavahemiku jooksul, või |
| --- | --- | --- |

b)

jagada selle osaliselt või tervikuna tootjatele, kes:

i)

kuuluvad eelistatud tootjate rühma, mille liikmesriik on kindlaks määranud objektiivsete kriteeriumide alusel ja komisjoni kehtestatava ajavahemiku jooksul, või

| ii) | on erandlikus olukorras käesoleva peatükiga kehtestatud piima ja muude piimatoodete kvoodisüsteemiga mitteseonduvate riiklike eeskirjade tõttu. |
| --- | --- |

ii)

on erandlikus olukorras käesoleva peatükiga kehtestatud piima ja muude piimatoodete kvoodisüsteemiga mitteseonduvate riiklike eeskirjade tõttu.

2.   Kui kvoodiületamise tasu ei ole vaja maksta, tagastatakse kõik kokkuostjate või liikmesriigi kogutud ettemaksed hiljemalt järgmise kvoodiaasta lõpuks.

3.   Kui kokkuostja ei täida kohustust koguda artikli 74 kohaselt tootjate osa makstavast kvoodiületamise tasust, võib liikmesriik koguda tasumata summad otse tootjalt, ilma et see piiraks karistusi, mida liikmesriik võib kohaldada oma kohustusi mittetäitnud kokkuostja suhtes.

4.   Kui tootja või kokkuostja ei järgi maksetähtaega, tuleb liikmesriigile maksta komisjoni kindlaksmääratud viivist.

IV   jagu

Menetluseeskirjad seoses suhkru- ja piimakvootidega

I   alajagu

Menetluseeskirjad seoses suhkrukvootidega

Artikkel 78

Volituste delegeerimine

1.   Selleks et tagada, et artiklis 51 osutatud ettevõtjad täidavad oma kohustusi, võib komisjon
  artikli 321 kohaselt vastu võetud
  delegeeritud õigusaktidega vastu võtta eeskirjad selliste ettevõtjate tunnustamise ja tunnustamise tühistamise
  ning artiklis 56 sätestatud tähtaegade muutmise
  kohta, samuti halduskaristuste kriteeriumid. [ME 11]

2.   Selleks et võtta arvesse suhkrusektori eripära ja tagada, et kõigi poolte huve võetakse nõuetekohaselt arvesse, võib komisjon
  artikli 321 kohaselt vastu võetud
  delegeeritud õigusaktidega sätestada täiendavad mõisted, sealhulgas suhkru, isoglükoosi ja inuliinisiirupi tootmise, ettevõtja toodangu ja äärepoolseimates piirkondades kehtivate müügitingimuste kohta.

3.   Selleks et tagada, et peedikasvatajad oleksid osalised otsuses kanda teatavad tootmisekogused üle, võib komisjon
  artikli 321 kohaselt vastu võetud
  delegeeritud õigusaktidega kehtestada eeskirjad seoses suhkru ülekandmisega.

Artikkel 79

Rakendamisvolitused

Seoses artiklis 51 osutatud ettevõtjatega võib komisjon
  artikli 323 lõikes 1a osutatud kontrollimenetluse kohaselt vastu võetud
  rakendusaktidega kehtestada eeskirjad, milles käsitletakse:

| a) | ettevõtjate taotlusi tunnustuse saamiseks, tunnustatud ettevõtjate peetavaid registreid, tunnustatud ettevõtjate esitatavat teavet; |
| --- | --- |

a)

ettevõtjate taotlusi tunnustuse saamiseks, tunnustatud ettevõtjate peetavaid registreid, tunnustatud ettevõtjate esitatavat teavet;

| b) | liikmesriikide tehtavaid kontrolle tunnustatud ettevõtjate üle; |
| --- | --- |

b)

liikmesriikide tehtavaid kontrolle tunnustatud ettevõtjate üle;

| c) | liikmesriikide teatisi komisjonile ja tunnustatud ettevõtjatele; |
| --- | --- |

c)

liikmesriikide teatisi komisjonile ja tunnustatud ettevõtjatele;

| d) | toormaterjali tarneid ettevõtjatele, sealhulgas tarnelepingud ja saatelehed; |
| --- | --- |

d)

toormaterjali tarneid ettevõtjatele, sealhulgas tarnelepingud ja saatelehed;

| e) | artikli 54 punktis a osutatud suhkruekvivalenti; |
| --- | --- |

e)

artikli 54 punktis a osutatud suhkruekvivalenti;

| f) | tarnete erikorda äärepoolseimatele piirkondadele; |
| --- | --- |

f)

tarnete erikorda äärepoolseimatele piirkondadele;

| g) | artikli 54 punktis d osutatud eksporti; |
| --- | --- |

g)

artikli 54 punktis d osutatud eksporti;

| h) | liikmesriikide koostööd tõhusa kontrolli tagamiseks; |
| --- | --- |

h)

liikmesriikide koostööd tõhusa kontrolli tagamiseks;

| i) | artiklis 56 sätestatud tähtaegade muutmist;
  [ME 12] |
| --- | --- |

i)

artiklis 56 sätestatud tähtaegade muutmist;
  [ME 12]

| j) | ülemääraste koguste kehtestamist, teatamist ning artiklis 57 osutatud kvoodiületamise tasu maksmist. |
| --- | --- |

j)

ülemääraste koguste kehtestamist, teatamist ning artiklis 57 osutatud kvoodiületamise tasu maksmist.

II   alajagu

Menetluseeskirjad seoses piimakvootidega

Artikkel 80

Volituste delegeerimine

1.   Selleks et tagada, et piimakvoodisüsteem saavutab oma eesmärgid, eelkõige seoses individuaalse kvoodi tõhusa kasutamisega ja nõuetekohase arvutamisega, tasu kogumise ja kasutamisega, võtab komisjon
  artikli 321 kohaste
  delegeeritud õigusaktidega vastu eeskirjad, milles käsitletakse:

| a) | kvoodi ajutist või lõplikku ülekandmist; |
| --- | --- |

a)

kvoodi ajutist või lõplikku ülekandmist;

| b) | tasu arvutamismeetodit; |
| --- | --- |

b)

tasu arvutamismeetodit;

| c) | kasutamata kvoodi ümberjaotamist; |
| --- | --- |

c)

kasutamata kvoodi ümberjaotamist;

| d) | künnist rasvasisaldusega seotud paranduste kohaldamiseks; |
| --- | --- |

d)

künnist rasvasisaldusega seotud paranduste kohaldamiseks;

| e) | tootjate kohustusi tarnida tunnustatud kokkuostjatele; |
| --- | --- |

e)

tootjate kohustusi tarnida tunnustatud kokkuostjatele;

| f) | kokkuostjate tunnustamist; |
| --- | --- |

f)

kokkuostjate tunnustamist;

| g) | objektiivseid kriteeriume enammakstud tasude ümberjaotamiseks; |
| --- | --- |

g)

objektiivseid kriteeriume enammakstud tasude ümberjaotamiseks;

| h) | konkreetseid mõisted seoses süsteemi toimimisega; |
| --- | --- |

h)

konkreetseid mõisted seoses süsteemi toimimisega;

| i) | mõiste „otseturustamine” kohandamist, võttes arvesse artikli 58 lõike 1 punktis f esitatud mõistet „tarne”. |
| --- | --- |

i)

mõiste „otseturustamine” kohandamist, võttes arvesse artikli 58 lõike 1 punktis f esitatud mõistet „tarne”.

2.   Selleks et tagada, et ettevõtjad ja liikmesriigid täidavad oma kohustusi, võib komisjon
  artikli 321 kohaste
  delegeeritud õigusaktidega vastu võtta eeskirjad:

| a) | karistuste kohta, juhul kui tootjad või kokkuostjad ei täida oma kohustusi, eelkõige seoses tasu maksetähtaegadega, tarnega tunnustatud kokkuostjale, aruandlusega tarnete ja otseturustamise kohta, ebakorrektsete aruannete edastamisega ning registrite ajakohastamata jätmisega; |
| --- | --- |

a)

karistuste kohta, juhul kui tootjad või kokkuostjad ei täida oma kohustusi, eelkõige seoses tasu maksetähtaegadega, tarnega tunnustatud kokkuostjale, aruandlusega tarnete ja otseturustamise kohta, ebakorrektsete aruannete edastamisega ning registrite ajakohastamata jätmisega;

| b) | karistuste kohta, mida kohaldatakse liikmesriikide suhtes, kes ei täida artikli 62 lõike 2 kohaselt oma kohustusi. |
| --- | --- |

b)

karistuste kohta, mida kohaldatakse liikmesriikide suhtes, kes ei täida artikli 62 lõike 2 kohaselt oma kohustusi.

Artikkel 81

Rakendamisvolitused

Komisjon võtab
  vastavalt artikli 323 lõikes 1a osutatud kontrollimenetlusele
  rakendusaktidega vastu kõik vajalikud eeskirjad, sealhulgas:

| a) | lõplikud kvootide ülekandmised ning riikide kvootide jagamine tarnete ja otseturustamise vahel; |
| --- | --- |

a)

lõplikud kvootide ülekandmised ning riikide kvootide jagamine tarnete ja otseturustamise vahel;

| b) | rasvasisaldusega seotud individuaalsele kvoodile koefitsiendi kehtestamine, rasvasisaldusega seotud parandus ja rasvasisaldusega seotud riikliku kvoodi ületamise registreerimine; |
| --- | --- |

b)

rasvasisaldusega seotud individuaalsele kvoodile koefitsiendi kehtestamine, rasvasisaldusega seotud parandus ja rasvasisaldusega seotud riikliku kvoodi ületamise registreerimine;

| c) | piimaekvivalentide kehtestamine; |
| --- | --- |

c)

piimaekvivalentide kehtestamine;

| d) | tähtaeg ja kohaldatava vahetuskursi rakendusjuht seoses tasu maksmisega ning tähtaeg ja rakendusjuht enammakstud tasude ümberjaotamisel, ettemaksete vähendamine, kui tähtaegadest ei peeta kinni; |
| --- | --- |

d)

tähtaeg ja kohaldatava vahetuskursi rakendusjuht seoses tasu maksmisega ning tähtaeg ja rakendusjuht enammakstud tasude ümberjaotamisel, ettemaksete vähendamine, kui tähtaegadest ei peeta kinni;

| e) | kohaldatav intressimäär hilinenud maksete korral, tasu korrektne sissenõudmine, Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondile maksmata jääva 1 % tasu kasutamine; |
| --- | --- |

e)

kohaldatav intressimäär hilinenud maksete korral, tasu korrektne sissenõudmine, Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondile maksmata jääva 1 % tasu kasutamine;

| f) | tootjate teavitamine uutest mõistetest, teatamine individuaalsest kvoodist ja teavitamine tasust; |
| --- | --- |

f)

tootjate teavitamine uutest mõistetest, teatamine individuaalsest kvoodist ja teavitamine tasust;

| g) | piimasektoris tasu sissenõudmise korra kohaldamist käsitleva teabe edastamine; |
| --- | --- |

g)

piimasektoris tasu sissenõudmise korra kohaldamist käsitleva teabe edastamine;

| h) | tarnete ja otseturustamise aruannete koostamine; |
| --- | --- |

h)

tarnete ja otseturustamise aruannete koostamine;

| i) | kokkuostjate ja tootjate kohustused koostada aruandeid, pidada registreid ja esitada teavet; |
| --- | --- |

i)

kokkuostjate ja tootjate kohustused koostada aruandeid, pidada registreid ja esitada teavet;

| j) | tarnete ja otseturustamise kontrollimine. |
| --- | --- |

j)

tarnete ja otseturustamise kontrollimine.

V   jagu

Veinisektori tootmisvõimsus

I   alajagu

Istutusõiguseta rajatud istandused

Artikkel 82

Pärast 31. augustit 1998 istutusõiguseta rajatud istandused

1.   Tootjad juurivad pärast 31. augustit 1998 ilma vastava istutusõiguseta rajatud viinamarjakasvatusalad vajaduse korral omal kulul välja.

2.   Kuni lõike 1 kohase väljajuurimiseni võib kõnealuses lõikes osutatud aladelt pärit viinamarju ja neist valmistatud tooteid ringlusse lasta ainult destilleerimiseks üksnes tootja kulul. Destilleerimissaaduseid ei tohi kasutada sellise alkoholi valmistamiseks, mille tegelik alkoholisisaldus on 80 mahuprotsenti või vähem.

3.   Ilma et see piiraks vajaduse korral liikmesriikide varem määratud karistuste kohaldamist, rakendavad liikmesriigid väljajuurimise kohustuse täitmata jätnud tootjate suhtes karistusi, mis on liigitatud täitmata jätmise tõsiduse, ulatuse ja kestuse järgi.

4.   Artikli 89 lõikega 1 ettenähtud uute istanduste rajamise ajutise keelu lõppemine 31. detsembril 2015 ei mõjuta käesolevas artiklis sätestatud kohustusi.

Artikkel 83

Enne 1. septembrit 1998 istutusõiguseta rajatud istanduste kohustuslik seadustamine

1.   Tootjad seadustavad tasu maksmisega enne 1. septembrit 1998 ilma vastava istutusõiguseta rajatud viinamarjakasvatusalad vajaduse korral hiljemalt 31. detsembriks 2009.

Ilma et see piiraks raamatupidamisarvestuse kontrollimise menetlusi, ei kohaldata esimest lõiku määruse (EÜ) nr 1493/1999 (18) artikli 2 lõike 3 alusel seadustatud alade suhtes.

2.   Lõikes 1 osutatud tasu määravad kindlaks liikmesriigid. Kõnealune tasu vastab asjaomase piirkonna vastava istutusõiguse vähemalt kahekordsele keskmisele väärtusele.

3.   Kuni lõike 1 kohase seadustamiseni võib kõnealuses lõikes osutatud aladelt pärit viinamarju või neist valmistatud tooteid ringlusse lasta ainult destilleerimiseks üksnes tootja kulul. Kõnealuseid tooteid ei tohi kasutada sellise alkoholi valmistamiseks, mille tegelik alkoholisisaldus on 80 mahuprotsenti või vähem.

4.   Asjaomased tootjad juurivad omal kulul välja lõikes 1 osutatud istutusõiguseta rajatud istandused, mida ei seadustata 31. detsembriks 2009 kooskõlas kõnealuse lõikega.

Liikmesriigid rakendavad väljajuurimise kohustuse täitmata jätnud tootjate suhtes karistusi, mis on jagatud täitmata jätmise tõsiduse, ulatuse ja kestuse järgi.

Kuni esimeses lõigus osutatud väljajuurimiseni kohaldatakse lõiget 3 mutatis mutandis.

5.   Artikli 89 lõikega 1 ettenähtud uute istanduste rajamise ajutise keelu lõppemine 31. detsembril 2015 ei mõjuta lõigetes 3 ja 4 sätestatud kohustusi.

Artikkel 84

Ringlusse mittelubamise või destilleerimise kontroll

1.   Liikmesriigid nõuavad seoses artikli 82 lõikega 2 ning artikli 83 lõigetega 3 ja 4 tõendeid asjaomaste toodete ringlusse mittelubamise kohta või juhul, kui asjaomased tooted on destilleeritud, destilleerimislepingute esitamist.

2.   Liikmesriigid kontrollivad lõikes 1 osutatud ringlusse mittelubamist ja destilleerimist. Mittevastavuse korral rakendavad liikmesriigid karistusi.

3.   Liikmesriigid teavitavad komisjoni destilleerimisega seotud aladest ja vastavast alkoholi hulgast.

Artikkel 85

Kaasmeetmed

Riiklike või liidu toetusmeetmete raames ei anta toetust artikli 83 lõike 1 esimeses lõigus osutatud aladele kuni nende seadustamiseni, samuti artikli 82 lõikes 1 osutatud aladele.

Artikkel 86

Volituste delegeerimine

1.   Selleks et tagada, et tootjad täidavad käesoleva alajao kohaseid kohustusi, võib komisjon
  artikli 321 kohaste
  delegeeritud õigusaktidega vastu võtta sätted seoses artikli 84 lõikes 1 osutatud toodete ringlusse mittelubamisega ning karistustega, mida liikmesriigid võivad määrata nimetatud kohustuste täitmata jätmisel.

2.   Selleks et istutusõiguseta rajatud istanduste avastamine oleks tõhus ja nende kõrvaldamine tagatud, võib komisjon delegeeritud õigusaktidega vastu võtta eeskirjad toetusmeetmete jaoks ettenähtud liidu vahendite vähendamise kohta, juhul kui liikmesriigid ei täida kohustust esitada istutusõiguseta rajatud istanduste andmed.

Artikkel 87

Rakendamisvolitused

Komisjon võib
  vastavalt artikli 323 lõikes 1a osutatud kontrollimenetlusele
  rakendusaktidega võtta kõik vajalikud sätted seoses:

| a) | liikmesriikide teatistega; |
| --- | --- |

a)

liikmesriikide teatistega;

| b) | komisjoni määruse (EÜ) nr 1227/2000 (19) kohaselt liikmesriikide esitatavaid teatisi käsitleva lisateabe kogumisega; |
| --- | --- |

b)

komisjoni määruse (EÜ) nr 1227/2000 (19) kohaselt liikmesriikide esitatavaid teatisi käsitleva lisateabe kogumisega;

| c) | liikmesriikide tehtavate kontrollidega ja selliseid kontrolle käsitleva teabe esitamisega komisjonile. |
| --- | --- |

c)

liikmesriikide tehtavate kontrollidega ja selliseid kontrolle käsitleva teabe esitamisega komisjonile.

II   alajagu

Istutusõigus üleminekuajal

Artikkel 88

Kestus

Käesolevat alajagu kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2015.

Artikkel 89

Viinapuude istutamise keeld üleminekuajal

1.   Ilma et see piiraks artikli 166, eelkõige selle lõike 4 kohaldamist, on artikli 166 lõike 2 kohaselt veiniviinamarjasortideks liigitatavate viinapuude istutamine keelatud.

2.   Samuti on keelatud artikli 166 lõike 2 kohaselt liigitatavate veiniviinamarjasortide ümberpookimine muudeks kui kõnealuses artiklis osutatud veiniviinamarjasortideks.

3.   Olenemata lõigetest 1 ja 2 on neis lõigetes osutatud istutamine ja ümberpookimine lubatud, kui kehtib:

| a) | artiklis 90 sätestatud uusistutusõigus; |
| --- | --- |

a)

artiklis 90 sätestatud uusistutusõigus;

| b) | artiklis 91 sätestatud taasistutusõigus; |
| --- | --- |

b)

artiklis 91 sätestatud taasistutusõigus;

| c) | artiklites 92 ja 93 sätestatud varust antud istutusõigus. |
| --- | --- |

c)

artiklites 92 ja 93 sätestatud varust antud istutusõigus.

4.   Lõikes 3 osutatud istutusõigust antakse hektarites.

5.   Liikmesriigid võivad otsustada säilitada lõikes 1 osutatud keelu oma territooriumil või oma territooriumi osades hiljemalt kuni 31. detsembrini 2018. Sellisel juhul kohaldatakse asjaomases liikmesriigis vastavalt käesolevas alajaos, sealhulgas käesolevas artiklis, kehtestatud eeskirju, mis reguleerivad istutusõigust üleminekuajal.

Artikkel 90

Uusistutusõigus

1.   Liikmesriik võib anda tootjale uusistutusõiguse aladel:

| a) | mis on mõeldud uusistutuseks maapiirkondade maakorraldusmeetmete raames või riigisisese õiguse kohaselt vastu võetud sundvõõrandamist käsitlevate meetmete raames; |
| --- | --- |

a)

mis on mõeldud uusistutuseks maapiirkondade maakorraldusmeetmete raames või riigisisese õiguse kohaselt vastu võetud sundvõõrandamist käsitlevate meetmete raames;

| b) | mis on mõeldud katseteks; |
| --- | --- |

b)

mis on mõeldud katseteks;

| c) | mis on mõeldud pooktaimede kasvatamiseks või |
| --- | --- |

c)

mis on mõeldud pooktaimede kasvatamiseks või

| d) | millelt saadavad veinid või viinamarjasaadused on mõeldud ainult viinamarjakasvataja oma majapidamise tarbeks. |
| --- | --- |

d)

millelt saadavad veinid või viinamarjasaadused on mõeldud ainult viinamarjakasvataja oma majapidamise tarbeks.

2.   Antud uusistutusõigust:

| a) | kasutab tootja, kellele see on antud; |
| --- | --- |

a)

kasutab tootja, kellele see on antud;

| b) | kasutatakse enne õiguse andmise aastale järgneva (teise) veiniaasta lõppu; |
| --- | --- |

b)

kasutatakse enne õiguse andmise aastale järgneva (teise) veiniaasta lõppu;

| c) | kasutatakse eesmärkidel, milleks see on antud. |
| --- | --- |

c)

kasutatakse eesmärkidel, milleks see on antud.

Artikkel 91

Taasistutusõigus

1.   Liikmesriik annab taasistutusõiguse tootjale, kes on viinapuud kasvualalt välja juurinud.

Taasistutusõigust ei või siiski anda alade jaoks, kus viinapuud on välja juuritud ja mille eest makstakse määruse (EÜ) nr 1234/2007 II osa I jaotise III peatüki IVa jao III alajao kohaselt väljajuurimistasu.

2.   Liikmesriik võib anda taasistutusõiguse tootjale, kes kohustub viinapuud kasvualalt välja juurima. Sellisel juhul peab lubatud ala olema välja juuritud hiljemalt kolmanda aasta lõpuks pärast uute viinapuude istutamist, mille jaoks on antud taasistutusõigus.

3.   Antav taasistutusõigus on puhassaagi seisukohalt võrdne alaga, kus viinapuud välja juuriti.

4.   Taasistutusõigust kasutatakse põllumajandusettevõttes, millele see anti. Liikmesriigid võivad lisaks sätestada, et sellist taasistutusõigust võib kasutada ainult alal, kus toimus väljajuurimine.

5.   Erandina lõikest 4 võib liikmesriik lubada taasistutusõigust osaliselt või täielikult sama liikmesriigi teisele põllumajandusettevõttele üle kanda, kui:

| a) | osa asjaomasest ettevõttest on üle antud kõnealusele teisele ettevõttele; |
| --- | --- |

a)

osa asjaomasest ettevõttest on üle antud kõnealusele teisele ettevõttele;

| b) | kõnealuse teise ettevõtte alad on mõeldud:






  i) | kaitstud päritolunimetuse või kaitstud geograafilise tähisega veinide tootmiseks või |
| --- | --- | --- |

b)

kõnealuse teise ettevõtte alad on mõeldud:

i)

kaitstud päritolunimetuse või kaitstud geograafilise tähisega veinide tootmiseks või

| ii) | pooktaimede kasvatamiseks. |
| --- | --- |

ii)

pooktaimede kasvatamiseks.

Liikmesriigid tagavad, et esimeses lõigus sätestatud erandi kohaldamine ei vii nende territooriumil üldise tootmisvõimsuse kasvuni, eriti siis, kui toimub õiguste ülekandmine niisutamata aladelt niisutatud aladele.

6.   Lõikeid 1–5 kohaldatakse mutatis mutandis ka liidu või liikmesriigi varasemate õigusaktide alusel omandatud taasistutusõigustega sarnaste õiguste suhtes.

7.   Määruse (EÜ) nr 1493/1999 artikli 4 lõike 5 alusel antud taasistutusõigust kasutatakse kõnealuses määruses sätestatud aja jooksul.

Artikkel 92

Riiklik ja piirkondlik istutusõiguste varu

1.   Liikmesriigid loovad tootmisvõimsuse haldamise parandamiseks istutusõiguste riikliku varu või piirkondlikud varud.

2.   Liikmesriigid, kes on loonud määruse (EÜ) nr 1493/1999 kohaselt istutusõiguste riiklikud või piirkondlikud varud, võivad neid varusid säilitada seni, kuni nad kohaldavad kooskõlas käesoleva alajaoga istutusõigust üleminekuajal.

3.   Riiklikku või piirkondlikku varusse arvatakse järgmised istutusõigused, kui neid ei kasutata ära ettenähtud aja jooksul:

| a) | uusistutusõigus; |
| --- | --- |

a)

uusistutusõigus;

| b) | taasistutusõigus; |
| --- | --- |

b)

taasistutusõigus;

| c) | varust antud istutusõigus. |
| --- | --- |

c)

varust antud istutusõigus.

4.   Tootja võib kanda oma taasistutusõigused üle riiklikku või piirkondlikku varusse. Sellise, vajaduse korral riigi vahenditest hüvitatava ülekandmise tingimused määrab kindlaks liikmesriik, võttes arvesse poolte õigustatud huve.

5.   Erandina lõikest 1 võib liikmesriik otsustada varusüsteemi mitte rakendada, kui ta suudab tõestada, et kogu tema territooriumil toimib tulemuslik alternatiivne istutusõiguste haldamise süsteem. Alternatiivne süsteem võib vajaduse korral erineda käesoleva alajao asjaomastest sätetest.

Esimene lõik kehtib ka nende liikmesriikide kohta, kes lõpetavad määruse (EÜ) nr 1493/1999 kohaste riiklike või piirkondlike varude haldamise.

Artikkel 93

Istutusõiguse andmine varust

1.   Liikmesriik võib anda istutusõigusi varust:

| a) | tasuta alla 40aastastele piisavate ametioskuste ja pädevusega tootjatele, kes on ettevõtte juhina rajamas esimest ettevõtet; |
| --- | --- |

a)

tasuta alla 40aastastele piisavate ametioskuste ja pädevusega tootjatele, kes on ettevõtte juhina rajamas esimest ettevõtet;

| b) | riiklikesse või vajaduse korral piirkondlikesse vahenditesse makstava tasu eest tootjatele, kes kavatsevad neid õigusi kasutada selliste viinamarjaistanduste rajamiseks, mille toodangule on tagatud turustusvõimalused. |
| --- | --- |

b)

riiklikesse või vajaduse korral piirkondlikesse vahenditesse makstava tasu eest tootjatele, kes kavatsevad neid õigusi kasutada selliste viinamarjaistanduste rajamiseks, mille toodangule on tagatud turustusvõimalused.

Liikmesriigid määratlevad kriteeriumid, mille alusel kehtestatakse esimese lõigu punktis b osutatud tasu suurus, mis võib erineda olenevalt kõnealuste viinamarjaistanduste kavandatavast lõpptoodangust ja üleminekuaja lõpuni jäävast ajast, mille jooksul kehtib artikli 89 lõigetes 1 ja 2 sätestatud uusistutuste keeld.

2.   Varust antud istutusõiguse kasutamise korral tagavad liikmesriigid, et:

| a) | istutamiseks kasutatud koht, viinamarjasordid ja istutusmeetodid tagavad tulevase toodangu vastavuse turunõudlusega; |
| --- | --- |

a)

istutamiseks kasutatud koht, viinamarjasordid ja istutusmeetodid tagavad tulevase toodangu vastavuse turunõudlusega;

| b) | asjaomane saagikus on tüüpiline piirkonna keskmisele, eriti kui niisutamata aladelt pärinevat istutusõigust kasutatakse niisutatavatel aladel. |
| --- | --- |

b)

asjaomane saagikus on tüüpiline piirkonna keskmisele, eriti kui niisutamata aladelt pärinevat istutusõigust kasutatakse niisutatavatel aladel.

3.   Varust antud istutusõigused, mida ei kasutata enne nende andmise aastale järgneva (teise) veiniaasta lõppu, võetakse õiguse saajalt ära ning arvatakse varusse tagasi.

4.   Varus olevad istutusõigused, mis ei ole välja jagatud enne nende varusse arvamisele järgneva viienda veiniaasta lõppu, tühistatakse.

5.   Kui liikmesriigis eksisteerivad piirkondlikud varud, võib kõnealune liikmesriik kehtestada eeskirjad, mis lubavad istutusõigusi piirkondlike varude vahel üle kanda. Kui liikmesriigis eksisteerivad nii piirkondlikud kui ka riiklikud varud, võib kõnealune liikmesriik lubada ka ülekandmist nimetatud varude vahel.

Ülekandmise puhul võidakse kasutada vähenduskoefitsienti.

Artikkel 94

Vähese tähtsuse põhimõte

Käesolevat alajagu ei kohaldata liikmesriikide suhtes, kus enne 31. detsembrit 2007 ühenduse istutusõigust ei kohaldatud.

Artikkel 95

Rangemad riigisisesed eeskirjad

Liikmesriigid võivad kehtestada rangemad riigisisesed uusistutusõiguse ja taasistutusõiguse andmise eeskirjad. Nad võivad nõuda, et nende eeskirjade kohaselt esitatavaid vastavaid taotlusi ja asjaomast teavet täiendataks teabega, mida on vaja tootmisvõimsuse arengu jälgimiseks.

Artikkel 96

Volituste delegeerimine

1.   Tootmisvõimsuse kasvu vältimiseks võib komisjon
  artikli 321 kohaste
  delegeeritud õigusaktidega:

| a) | koostada nimekirja olukordadest, mil väljajuurimine ei anna taasistutusõigust; |
| --- | --- |

a)

koostada nimekirja olukordadest, mil väljajuurimine ei anna taasistutusõigust;

| b) | vastu võtta eeskirjad, milles käsitletakse istutusõiguste ülekandmist varude vahel; |
| --- | --- |

b)

vastu võtta eeskirjad, milles käsitletakse istutusõiguste ülekandmist varude vahel;

| c) | keelata

  võtta vastu sätted
  selliste veinide või viinamarjasaaduste turustamise

  kohta
  , mis on mõeldud ainult viinamarjakasvataja oma pere tarbeks. [ME 13] |
| --- | --- |

c)

keelata

  võtta vastu sätted
  selliste veinide või viinamarjasaaduste turustamise

  kohta
  , mis on mõeldud ainult viinamarjakasvataja oma pere tarbeks. [ME 13]

2.   Selleks et tagada väljajuurimisega tegelevate tootjate võrdne kohtlemine, võib komisjon
  artikli 321 kohaste
  delegeeritud õigusaktidega vastu võtta eeskirjad väljajuurimise tõhususe kindlustamiseks taasistutusõiguse andmisel.

3.   Liidu vahendite ning liidu veinide identiteedi, päritolu ja kvaliteedi kaitsmiseks võib komisjon
  artikli 321 kohaselt vastu võetud
  delegeeritud õigusaktidega:

| a) | näha ette isotoopide analüüside andmepanga loomise, mis aitaks liikmesriikide kogutud proovide põhjal avastada pettust, ning eeskirjad liikmesriikide andmepankade kohta; |
| --- | --- |

a)

näha ette isotoopide analüüside andmepanga loomise, mis aitaks liikmesriikide kogutud proovide põhjal avastada pettust, ning eeskirjad liikmesriikide andmepankade kohta;

| b) | vastu võtta eeskirjad kontrolliasutuste ja nende vastastikuse abi kohta; |
| --- | --- |

b)

vastu võtta eeskirjad kontrolliasutuste ja nende vastastikuse abi kohta;

| c) | vastu võtta eeskirjad liikmesriikide tulemuste ühiskasutuse kohta; |
| --- | --- |

c)

vastu võtta eeskirjad liikmesriikide tulemuste ühiskasutuse kohta;

| d) | sätestada karistuste määramine erandlikel asjaoludel. |
| --- | --- |

d)

sätestada karistuste määramine erandlikel asjaoludel.

Artikkel 97

Rakendamisvolitused

Komisjon võib
  vastavalt artikli 323 lõikes 1a osutatud kontrollimenetlusele
  rakendusaktidega võtta kõik vajalikud meetmed seoses käesoleva alajaoga, sealhulgas eeskirjad:

| a) | uusistutusõiguse andmise kohta, sealhulgas registreerimine ja teavitamiskohustused; |
| --- | --- |

a)

uusistutusõiguse andmise kohta, sealhulgas registreerimine ja teavitamiskohustused;

| b) | taasistutusõiguste ülekandmise kohta, sealhulgas vähenduskoefitsient; |
| --- | --- |

b)

taasistutusõiguste ülekandmise kohta, sealhulgas vähenduskoefitsient;

| c) | liikmesriikide peetavate registrite ja komisjonile esitatavate teatiste kohta, sealhulgas varusüsteemi võimalik valik; |
| --- | --- |

c)

liikmesriikide peetavate registrite ja komisjonile esitatavate teatiste kohta, sealhulgas varusüsteemi võimalik valik;

| d) | varust antud istutusõiguse kohta; |
| --- | --- |

d)

varust antud istutusõiguse kohta;

| e) | liikmesriikide tehtavate kontrollide ja selliseid kontrolle käsitleva teabe komisjonile esitamise kohta; |
| --- | --- |

e)

liikmesriikide tehtavate kontrollide ja selliseid kontrolle käsitleva teabe komisjonile esitamise kohta;

| f) | liikmesriikide teatise kohta, milles teatatakse kavatsusest kohaldada artikli 89 lõiget 5 oma territooriumil. |
| --- | --- |

f)

liikmesriikide teatise kohta, milles teatatakse kavatsusest kohaldada artikli 89 lõiget 5 oma territooriumil.

III   alajagu

Turustamiseeskirjad veinide ühisturu toimimise parandamiseks ja stabiliseerimiseks

Artikkel 98

Turustamiseeskirjad veinide ühisturu toimimise parandamiseks ja stabiliseerimiseks

1.   Veinide (sealhulgas viinamarjade, viinamarjavirrete ja veinide, millest need on saadud) ühisturu toimimise parandamiseks ja stabiliseerimiseks võivad tootjaliikmesriigid, eelkõige artikli 210 lõikes 3 ja artiklis 227 osutatud tootmisharudevaheliste organisatsioonide otsuste abil, kehtestada tarne reguleerimiseks turustamiseeskirju.

Kõnealused eeskirjad on proportsionaalsed saavutatavate eesmärkidega ja need ei tohi:

| a) | olla seotud asjaomase toote esmaturustuse järgsete tehingutega; |
| --- | --- |

a)

olla seotud asjaomase toote esmaturustuse järgsete tehingutega;

| b) | lubada hindade kindlaksmääramist, sealhulgas juhul, kui hinnad määratakse juhindumiseks või soovitusena; |
| --- | --- |

b)

lubada hindade kindlaksmääramist, sealhulgas juhul, kui hinnad määratakse juhindumiseks või soovitusena;

| c) | teha kättesaamatuks üldiselt saadaval oleva aastakäigu ülemäärast osa; |
| --- | --- |

c)

teha kättesaamatuks üldiselt saadaval oleva aastakäigu ülemäärast osa;

| d) | luua võimalusi selleks, et keelduda riiklike ja liidu sertifikaatide väljaandmisest, mida on vaja veini ringlusse laskmiseks ja turustamiseks, kui turustamine on kooskõlas kõnealuste eeskirjadega. |
| --- | --- |

d)

luua võimalusi selleks, et keelduda riiklike ja liidu sertifikaatide väljaandmisest, mida on vaja veini ringlusse laskmiseks ja turustamiseks, kui turustamine on kooskõlas kõnealuste eeskirjadega.

2.   Lõikes 1 osutatud eeskirjad tuleb ettevõtjatele teatavaks teha, avaldades need täies ulatuses asjaomase liikmesriigi ametlikus väljaandes.

3.   Artikli 227 lõikes 3 osutatud aruandluskohustus kehtib ka käesoleva artikli kohaselt liikmesriigi võetud otsuste või meetmete suhtes.

IV   PEATÜKK

Abikavad

I   jagu

Suhkrusektori tootmistoetus

Artikkel 99

Tootmistoetus

1.   I lisa III osa punktides b–e loetletud suhkrusektori toodetele võib anda tootmistoetust juhul, kui suhkru ülejääk või imporditud suhkur, isoglükoosi ülejääk või inuliinisiirupi ülejääk ei ole kättesaadav hinnaga, mis vastab artikli 55 lõike 2 punktides b ja c nimetatud toodete tootmise maailmahinnale.

2.   Vastavalt aluslepingu artikli 43 lõikele 3 võtab nõukogu tootmistoetuse kindlaksmääramise meetmed.

  Komisjon kehtestab artikli 323 lõikes 1a osutatud kontrollimenetluse kohaselt vastu võetud rakendusaktidega lõikes 1 osutatud tootmistoetuse, võttes arvesse eelkõige järgmist:

| a) | imporditud suhkru kasutamisest tingitud kulusid, mis sektoril tuleks kanda maailmaturult tarnimise korral ning |
| --- | --- |

a)

imporditud suhkru kasutamisest tingitud kulusid, mis sektoril tuleks kanda maailmaturult tarnimise korral ning

| b) | liidu turul olemasoleva suhkru ülejäägi hinda või suhkru ülejäägi puudumisel artikli 8 lõike 1 punktis c kehtestatud võrdlushinda. [ME 14] |
| --- | --- |

b)

liidu turul olemasoleva suhkru ülejäägi hinda või suhkru ülejäägi puudumisel artikli 8 lõike 1 punktis c kehtestatud võrdlushinda. [ME 14]

Artikkel 100

Toetuse andmise tingimused

Selleks et võtta arvesse kvoodivälise suhkru turu eripära liidus, võib komisjon
  artikli 321 kohaste
  delegeeritud õigusaktidega vastu võtta käesolevas jaos osutatud tootmistoetuste andmise tingimused.

II   jagu

Piima- ja piimatootesektori toetused

I   alajagu

Erikasutuseks antav toetus

Artikkel 101

Toetus lõssi ja lõssipulbri kasutamiseks loomasöödana

1.   Kui tekivad või on oht, et tekivad piimatoodete ülejäägid, mis põhjustaksid või võiksid põhjustada turul tõsise tasakaalustamatuse, võib komisjon
  artikli 323 lõikes 1a osutatud kontrollimenetluse kohaselt vastu võetud
  rakendusaktidega otsustada, et toetust antakse loomasöödaks kasutatava liidus toodetud lõssi ja lõssipulbri puhul vastavalt komisjoni poolt delegeeritud õigusaktidega artikli 103 kohaselt kindlaksmääratavatele tingimustele ja tootestandarditele.

Käesoleva artikli kohaldamisel kasutatakse mõisteid „pett” ja „petipulber” samas tähenduses kui mõisteid „lõss” ja „lõssipulber”.

2.   Vastavalt aluslepingu artikli 43 lõikele 3 võtab nõukogu toetussummade kindlaksmääramise meetmed

  Komisjon kehtestab artikli 323 lõikes 1a osutatud kontrollimenetluse kohaselt vastu võetud rakendusaktidega lõikes 1 osutatud toetussummad, võttes arvesse artikli 8 lõike 1 punkti e alapunktis ii kehtestatud lõssipulbri võrdlushinda ning lõssi ja lõssipulbri turuolukorra muutumist
  .
  Arvestada tuleb äärepoolseimate piirkondade põllumajandustoodete jaoks ette nähtud toetusmeetmeid ning käesoleva määrusega tehtud muudatusi
  . [ME 15]

Artikkel 102

Kaseiiniks või kaseinaatideks töödeldud lõssi toetus

1.   Kui tekivad või on oht, et tekivad piimatoodete ülejäägid, mis põhjustaksid või võiksid põhjustada turul tõsise tasakaalustamatuse, võib komisjon
  artikli 323 lõikes 1a osutatud kontrollimenetluse kohaselt vastu võetud
  rakendusaktidega otsustada, et toetust antakse liidus toodetud lõssi puhul, mis on töödeldud kaseiiniks või kaseinaatideks, vastavalt komisjoni poolt delegeeritud õigusaktidega artikli 103 kohaselt kindlaksmääratavatele tingimustele ning sellise lõssi ja sellest toodetud kaseiini või kaseinaatide tootestandarditele.

2.   Vastavalt aluslepingu artikli 43 lõikele 3 võtab nõukogu toetusesummade kindlaksmääramise meetmed

  Komisjon kehtestab artikli 323 lõikes 1a osutatud kontrollimenetluse kohaselt vastu võetud rakendusaktidega lõikes 1 osutatud toetussummad, võttes arvesse artikli 8 lõike 1 punkti e alapunktis ii kehtestatud lõssipulbri võrdlushinda ning lõssi ja lõssipulbri turuolukorra muutumist
  .

Komisjon võib esimeses lõigus osutatud toetuse suurust kohandada vastavalt sellele, kas lõss on töödeldud kaseiiniks või kaseinaatideks, ning vastavalt kõnealuste toodete kvaliteedile. [ME 16]

Artikkel 103

Volituste delegeerimine

1.   Selleks et saavutada artiklites 101 ja 102 osutatud toetuste andmise eesmärgid, võib komisjon
  artikli 321 kohaselt vastu võetud
  delegeeritud õigusaktidega määratleda kõnealuste toetuste andmise tingimustele vastavad tooted ning kehtestada tingimused ja standardid toodete kasutamiseks ning selliste ettevõtjate tunnustamiseks ja tunnustamise tühistamiseks, kes kasutavad tooteid toetuse saamise eesmärgil.

2.   Selleks et tagada, et lõssi ja lõssipulbrit, millele on artiklite 101 ja 102 kohaselt antud toetust, kasutatakse ettenähtud otstarbel, võib komisjon
  artikli 321 kohaselt vastu võetud
  delegeeritud õigusaktidega kindlaks määrata registrid, mida ettevõtjad peavad pidama.

3.   Selleks et tagada, et ettevõtjad täidavad oma kohustusi võib komisjon
  artikli 321 kohaselt vastu võetud
  delegeeritud õigusaktidega:

| a) | nõuda tagatise esitamist, juhul kui toetust makstakse ette ning ettevõtted osalevad hankemenetlustel lõssipulbri ostmiseks riiklikest sekkumisvarudest; |
| --- | --- |

a)

nõuda tagatise esitamist, juhul kui toetust makstakse ette ning ettevõtted osalevad hankemenetlustel lõssipulbri ostmiseks riiklikest sekkumisvarudest;

| b) | kehtestada karistused juhul, kui ettevõtjad ei täida süsteemi eeskirju või kui taotletud ja makstud toetuse summa on suurem kui võlgnetav summa. |
| --- | --- |

b)

kehtestada karistused juhul, kui ettevõtjad ei täida süsteemi eeskirju või kui taotletud ja makstud toetuse summa on suurem kui võlgnetav summa.

Artikkel 104

Rakendamisvolitused

Komisjon võib
  vastavalt artikli 323 lõikes 1a osutatud kontrollimenetlusele
  rakendusaktidega võtta vajalikud meetmed seoses artiklitega 101 ja 102, eelkõige selleks, et määrata kindlaks:

| a) | kasutatud lõssipulbri kvaliteedil põhineva toetusmäära suhtes tehtavad kohandused; |
| --- | --- |

a)

kasutatud lõssipulbri kvaliteedil põhineva toetusmäära suhtes tehtavad kohandused;

| b) | pakendamisnõuded, pakenditel sisalduv teave, pakendamata toodete transpordinõuded; |
| --- | --- |

b)

pakendamisnõuded, pakenditel sisalduv teave, pakendamata toodete transpordinõuded;

| c) | nõuded sööda tarnimisel; |
| --- | --- |

c)

nõuded sööda tarnimisel;

| d) | liikmesriikide tehtavad kontrollid ja kasutatavad analüüsid; |
| --- | --- |

d)

liikmesriikide tehtavad kontrollid ja kasutatavad analüüsid;

| e) | taotluste ja nõuete esitamise ning toetuse maksmise kord; |
| --- | --- |

e)

taotluste ja nõuete esitamise ning toetuse maksmise kord;

| f) | kord, mida kohaldatakse riiklikest sekkumisvarudest eraldatud lõssipulbri kasutamisel söödana. |
| --- | --- |

f)

kord, mida kohaldatakse riiklikest sekkumisvarudest eraldatud lõssipulbri kasutamisel söödana.

II   alajagu

Juustu tootmise tingimused

Artikkel 105

Kaseiini ja kaseinaatide kasutamine juustu tootmisel

1.   Kui toetust antakse artikli 102 alusel, võib olla kaseiini ja kaseinaatide kasutamiseks juustu tootmisel vaja eelnevat luba, mis antakse ainult juhul, kui nende ainete kasutamine on selliste toodete valmistamisel hädavajalik.

2.   Käesoleva alajao kohaldamisel kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)   „juust”– liidu territooriumil valmistatud tooted, mis kuuluvad CN-koodi 0406 alla;

b)   „kaseiin ja kaseinaadid”– tooted, mis kuuluvad CN-koodide 3501 10 90 ja 3501 90 90 alla ja mida kasutatakse töötlemata kujul või seguna.

Artikkel 106

Volituste delegeerimine

Selleks et saavutada artiklis 102 osutatud toetuse andmise eesmärgid, võib komisjon
  artikli 321 kohaste
  delegeeritud õigusaktidega vastu võtta eeskirjad:

| a) | eelneva loa kohta, mida on vaja artiklis 105 osutatud kaseiini ja kaseinaatide kasutamisel; |
| --- | --- |

a)

eelneva loa kohta, mida on vaja artiklis 105 osutatud kaseiini ja kaseinaatide kasutamisel;

| b) | juustule lisatava kaseiini ja kaseinaatide maksimaalsete protsendimäärade piiramise kohta objektiivsete kriteeriumide alusel ning tehnoloogilisi vajadusi arvesse võttes; |
| --- | --- |

b)

juustule lisatava kaseiini ja kaseinaatide maksimaalsete protsendimäärade piiramise kohta objektiivsete kriteeriumide alusel ning tehnoloogilisi vajadusi arvesse võttes;

| c) | karistuste kehtestamise kohta kaseiini ja kaseinaatide ilma loata kasutamise korral. |
| --- | --- |

c)

karistuste kehtestamise kohta kaseiini ja kaseinaatide ilma loata kasutamise korral.

Artikkel 107

Rakendamisvolitused

Komisjon võib
  vastavalt artikli 323 lõikes 1a osutatud kontrollimenetlusele
  rakendusaktidega võtta kõik vajalikud meetmed seoses artiklis 105 osutatud kaseiini ja kaseinaatide kasutamisega, sealhulgas eelkõige:

| a) | tingimused, millest lähtudes

  eeskirjad, mille kohaselt
  annavad liikmesriigid välja kaseiini ja kaseinaatide kasutamise lube
  , ning eeskirjad, mis on seotud lubade kestuse ja sisuga ning toodetega, mis nende lubadega hõlmatakse
  ; |
| --- | --- |

a)

tingimused, millest lähtudes

  eeskirjad, mille kohaselt
  annavad liikmesriigid välja kaseiini ja kaseinaatide kasutamise lube
  , ning eeskirjad, mis on seotud lubade kestuse ja sisuga ning toodetega, mis nende lubadega hõlmatakse
  ;

| b) | punkti a kohaselt loa saanud ettevõtete
  aruannete ja raamatupidamise
  kohustused; [ME 17] |
| --- | --- |

b)

punkti a kohaselt loa saanud ettevõtete
  aruannete ja raamatupidamise
  kohustused; [ME 17]

| c) | liikmesriikide tehtavad kontrollid ja peetavad registrid. |
| --- | --- |

c)

liikmesriikide tehtavad kontrollid ja peetavad registrid.

III   alajagu

Toetus õpilaste varustamiseks piimatoodetega

Artikkel 108

Õpilaste varustamine piimatoodetega

1.   Liidu toetust antakse selleks, et varustada haridusasutuste õpilasi teatavate töödeldud piimatoodetega, mis kuuluvad CN-koodide 0401, 0403, 0404 90 ja 0406 alla või CN-koodi 2202 90 alla.

2.   Lisaks lõikes 1 osutatud liidu toetusele võivad liikmesriigid anda riiklikku toetust haridusasutuste õpilaste varustamiseks lõikes 1 osutatud toodetega. Liikmesriigid võivad rahastada riiklikku toetust piimasektoris kehtestatava maksu abil või piimasektori mis tahes muu panuse abil.

3.   Vastavalt aluslepingu artikli 43 lõikele 3 võtab nõukogu

  Komisjon kehtestab artikli 323 lõikes 1a osutatud kontrollimenetluse kohaselt vastu võetud rakendusaktidega
  piima puhul antava liidu toetuse kindlaksmääramise meetmed
  , võttes arvesse vajadust edendada küllaldasel määral haridusasutuste varustamist piimatoodetega
  .

Komisjon kehtestab artikli 323 lõikes 1a osutatud kontrollimenetluse kohaselt vastuvõetud rakendusaktidega abikõlblike piimatoodete (v.a piima) toetussumma, võttes arvesse asjaomaste toodete piimasisaldust. [ME 18]

4.   Lõikega 1 ettenähtud liidu toetust antakse maksimaalselt 0,25 liitri piimaekvivalendi eest õpilase kohta päevas.

Artikkel 109

Volituste delegeerimine

1.   Selleks et võtta arvesse piimatoodete tarbimise suundumust ning piimatoodete turu uuendusi ja arengut, võib komisjon
  artikli 321 kohaselt vastu võetud
  delegeeritud õigusaktidega kindlaks määrata artikli 108 lõikes 1 osutatud tooted.

2.   Selleks et tagada, et asjaomased toetusesaajad ja taotlejad vastaksid artikli 108 lõikes 1 osutatud toetuse saamise tingimustele, võib komisjon
  artikli 321 kohaste
  delegeeritud õigusaktidega vastu võtta toetuse andmise tingimused.

Selleks et tagada, et taotlejad täidavad oma kohustusi, võib

  võtab
  komisjon
  artikli 321 kohaste
  delegeeritud õigusaktidega võtta meetmed pettuse ja rikkumiste ärahoidmiseks, sealhulgas

  vastu toetuse nõuetekohase kasutamise kohta tagatise esitamise nõude juhul, kui toetus on makstud ette

  :

| a) | abikavas osalemise õiguse peatamine, |
| --- | --- |

a)

abikavas osalemise õiguse peatamine,

| b) | tagatise esitamine toetuse nõuetekohaseks kasutamiseks juhul, kui toetus on makstud ette ja |
| --- | --- |

b)

tagatise esitamine toetuse nõuetekohaseks kasutamiseks juhul, kui toetus on makstud ette ja

| c) | karistuste kohaldamine süülise käitumise takistamiseks. [ME 19] |
| --- | --- |

c)

karistuste kohaldamine süülise käitumise takistamiseks. [ME 19]

3.   Selleks et toetuse saamine kajastuks abikava alusel kättesaadavaks tehtud toodete hinnas, võib komisjon
  artikli 321 kohaselt vastu võetud
  delegeeritud õigusaktidega kehtestada eeskirjad abikava raames teostatava hindade järelevalve kohta.

4.   Selleks et tõsta teadlikkust abikavast, võib komisjon delegeeritud õigusaktidega nõuda, et haridusasutused osutaksid liidu subsideerivale rollile kavas.

Artikkel 110

Rakendamisvolitused

Komisjon võib
  vastavalt artikli 323 lõikes 1a osutatud kontrollimenetlusele
  rakendusaktidega võtta kõik vajalikud meetmed eelkõige seoses:

| a) | abikõlbliku maksimumsummaga; |
| --- | --- |

a)

abikõlbliku maksimumsummaga;

| b) | artikli 109 lõike 3 kohase hindade järelevalve korraldamisega; |
| --- | --- |

b)

artikli 109 lõike 3 kohase hindade järelevalve korraldamisega;

| c) | taotlejate heakskiitmise, abitaotluste ja maksetega; |
| --- | --- |

c)

taotlejate heakskiitmise, abitaotluste ja maksetega;

| d) | kontrolliga; |
| --- | --- |

d)

kontrolliga;

| e) | kava avaldamise viisiga; |
| --- | --- |

e)

kava avaldamise viisiga;

| f) | teabe edastamisega komisjonile. |
| --- | --- |

f)

teabe edastamisega komisjonile.

IV   jagu

Humalasektori toetused

Artikkel 111

Tootjaorganisatsioonidele antavad toetused

1.   Liit rahastab artikli 209 kohaselt tunnustatud tootjaorganisatsioonidele humalasektoris antavat toetust kõnealuses artiklis osutatud eesmärkide saavutamise finantseerimiseks.

2.   Liit rahastab lõikega 1 ettenähtud Saksamaa tootjaorganisatsioonidele antavat toetust igal aastal 2 277 000 euroga.

Artikkel 112

Volituste delegeerimine

Selleks et saavutada artiklis 209 osutatud toetuste andmise eesmärgid, võib komisjon
  artikli 321 kohaste
  delegeeritud õigusaktidega vastu võtta eeskirjad:

| a) | abitaotluste, sealhulgas tähtaegade ja saatedokumentide kohta; |
| --- | --- |

a)

abitaotluste, sealhulgas tähtaegade ja saatedokumentide kohta;

| b) | toetusõiguste, sealhulgas abikõlblike humalakasvatusalade ja igale tootjaorganisatsioonile makstavate summade arvutamise kohta; |
| --- | --- |

b)

toetusõiguste, sealhulgas abikõlblike humalakasvatusalade ja igale tootjaorganisatsioonile makstavate summade arvutamise kohta;

| c) | kohaldatavate karistuste kohta alusetult makstud summade korral. |
| --- | --- |

c)

kohaldatavate karistuste kohta alusetult makstud summade korral.

Artikkel 113

Rakendamisvolitused

Komisjon võib
  vastavalt artikli 323 lõikes 1a osutatud kontrollimenetlusele
  rakendusaktidega võtta käesoleva jao kohaldamiseks vajalikud meetmed seoses:

| a) | toetuse maksmisega; |
| --- | --- |

a)

toetuse maksmisega;

| b) | kontrollidega. |
| --- | --- |

b)

kontrollidega.

V   jaotis

Oliiviõli ja lauaoliivide sektori toetused

Artikkel 114

Ettevõtjate organisatsioonidele antavad toetused

1.   Liit rahastab artiklis 212 määratletud ettevõtjate organisatsioonide koostatud kolmeaastaseid tööprogramme ühes või mitmes järgmises valdkonnas:

| a) | oliiviõli ja lauaoliivide sektori turu järelevalve ja haldamine; |
| --- | --- |

a)

oliiviõli ja lauaoliivide sektori turu järelevalve ja haldamine;

| b) | oliivikasvatuse keskkonnamõjude parandamine; |
| --- | --- |

b)

oliivikasvatuse keskkonnamõjude parandamine;

| c) | oliiviõli ja lauaoliivide tootmise kvaliteedi parandamine; |
| --- | --- |

c)

oliiviõli ja lauaoliivide tootmise kvaliteedi parandamine;

| d) | riiklike asutuste järelevalve all oliiviõli ja lauaoliivide kvaliteedi jälgimise süsteem, sertifitseerimine ja kaitsmine, eelkõige lõpptarbijale müüdavate oliiviõlide kvaliteedi kontrollimine; |
| --- | --- |

d)

riiklike asutuste järelevalve all oliiviõli ja lauaoliivide kvaliteedi jälgimise süsteem, sertifitseerimine ja kaitsmine, eelkõige lõpptarbijale müüdavate oliiviõlide kvaliteedi kontrollimine;

| e) | teabe levitamine ettevõtjate organisatsioonide tehtava töö kohta, mille eesmärk on parandada oliiviõli kvaliteeti. |
| --- | --- |

e)

teabe levitamine ettevõtjate organisatsioonide tehtava töö kohta, mille eesmärk on parandada oliiviõli kvaliteeti.

2.   Liit rahastab tööprogramme igal aastal:

| a) | Kreeka puhul 11 098 000 euroga; |
| --- | --- |

a)

Kreeka puhul 11 098 000 euroga;

| b) | Prantsusmaa puhul 576 000 euroga ning |
| --- | --- |

b)

Prantsusmaa puhul 576 000 euroga ning

| c) | Itaalia puhul 35 991 000 euroga. |
| --- | --- |

c)

Itaalia puhul 35 991 000 euroga.

3.   Lõikes 1 osutatud tööprogrammide liidupoolse rahastamise maksimummäär on võrdne liikmesriikide poolt kinnipeetud osaga. Rahastatakse abikõlblikke kulusid, mille ülempiir on:

| a) | 100 % tegevuste puhul lõike 1 punktides a ja b osutatud valdkondades; |
| --- | --- |

a)

100 % tegevuste puhul lõike 1 punktides a ja b osutatud valdkondades;

| b) | 100 % põhivarasse investeerimise puhul ja 75 % muude tegevuste puhul lõike 1 punktis c osutatud valdkondades; |
| --- | --- |

b)

100 % põhivarasse investeerimise puhul ja 75 % muude tegevuste puhul lõike 1 punktis c osutatud valdkondades;

| c) | 75 % tööprogrammide puhul, mida vähemalt kahe tootjaliikmesriigi tunnustatud ettevõtjate organisatsioonid viivad läbi vähemalt kolmes kolmandas riigis või muus liikmesriigis lõike 1 punktides d ja e osutatud valdkondades, ja 50 % muu tegevuse puhul nendes valdkondades. |
| --- | --- |

c)

75 % tööprogrammide puhul, mida vähemalt kahe tootjaliikmesriigi tunnustatud ettevõtjate organisatsioonid viivad läbi vähemalt kolmes kolmandas riigis või muus liikmesriigis lõike 1 punktides d ja e osutatud valdkondades, ja 50 % muu tegevuse puhul nendes valdkondades.

Asjaomane liikmesriik tagab lisarahastamise, mis moodustab kuni 50 % kuludest, mida liidupoolne rahastamine ei kata.

4.   Ilma et see piiraks mis tahes erisätteid, mida komisjon võib artikli 318 kohaselt vastu võtta, kontrollivad liikmesriigid liidu rahalise abi andmiseks sätestatud tingimuste täitmist. Selleks auditeerivad liikmesriigid tööprogramme ja täidavad kava, mis hõlmab riskianalüüsi alusel kindlaksmääratud pistelisi kontrolle ning mida rakendatakse igal aastal vähemalt 30 % oliivisektori tootjaorganisatsioonide ja kõikidest käesoleva artikli alusel liidu rahalist toetust saavate ettevõtjate organisatsioonide suhtes.

Artikkel 115

Volituste delegeerimine

1.   Selleks et tagada, et artikliga 114 ettenähtud toetuste andmine saavutab oma eesmärgi parandada oliiviõli ja lauaoliivide tootmise kvaliteeti, võib komisjon
  artikli 321 kohaste
  delegeeritud õigusaktidega vastu võtta eeskirjad:

| a) | tootjaorganisatsioonide tunnustamise tingimuste ning sellise tunnustamise peatamise või lõpetamise kohta; |
| --- | --- |

a)

tootjaorganisatsioonide tunnustamise tingimuste ning sellise tunnustamise peatamise või lõpetamise kohta;

| b) | liidu toetuse saamise tingimustele vastavate meetmete kohta; |
| --- | --- |

b)

liidu toetuse saamise tingimustele vastavate meetmete kohta;

| c) | liidu toetuse andmise kohta erimeetmete korral; |
| --- | --- |

c)

liidu toetuse andmise kohta erimeetmete korral;

| d) | tegevuste ja kulude kohta, mis ei vasta liidu toetuse saamise tingimustele; |
| --- | --- |

d)

tegevuste ja kulude kohta, mis ei vasta liidu toetuse saamise tingimustele;

| e) | tööprogrammide valiku ja heakskiitmisega. |
| --- | --- |

e)

tööprogrammide valiku ja heakskiitmisega.

2.   Selleks et tagada, et ettevõtjad täidavad oma kohustusi, võib komisjon
  artikli 321 kohaselt vastu võetud
  delegeeritud õigusaktidega nõuda:

| a) | tagatise esitamist ettemakse korral; |
| --- | --- |

a)

tagatise esitamist ettemakse korral;

| b) | karistuste kohaldamist rikkumiste avastamise korral. |
| --- | --- |

b)

karistuste kohaldamist rikkumiste avastamise korral.

Artikkel 116

Rakendamisvolitused

Komisjon võib
  vastavalt artikli 323 lõikes 1a osutatud kontrollimenetlusele
  rakendusaktidega võtta käesoleva jao kohaldamiseks vajalikud meetmed seoses:

| a) | kavaga seotud kulude kontrollimisega; |
| --- | --- |

a)

kavaga seotud kulude kontrollimisega;

| b) | tööprogrammide teostamise ja muutmisega; |
| --- | --- |

b)

tööprogrammide teostamise ja muutmisega;

| c) | toetuse maksmisega, sealhulgas ettemaksed; |
| --- | --- |

c)

toetuse maksmisega, sealhulgas ettemaksed;

| d) | abisaajate aruandlusega tööprogrammide kohta; |
| --- | --- |

d)

abisaajate aruandlusega tööprogrammide kohta;

| e) | kontrollidega. |
| --- | --- |

e)

kontrollidega.

| f) | liikmesriikide aruandlusega komisjonile. |
| --- | --- |

f)

liikmesriikide aruandlusega komisjonile.

VI   jagu

Puu- ja köögiviljasektori toetused

I   alajagu

Tootjarühmad

Artikkel 117

Tootjarühmade toetused

1.   Üleminekuperioodil, mis on artikli 217 alusel lubatud puu- ja köögiviljasektori tootjarühmadele, mis on moodustatud eesmärgiga saada tunnustatud tootjaorganisatsioonina, võivad liikmesriigid anda sellistele rühmadele:

| a) | abi nende moodustamise soodustamiseks ja haldustegevuse hõlbustamiseks; |
| --- | --- |

a)

abi nende moodustamise soodustamiseks ja haldustegevuse hõlbustamiseks;

| b) | kas otse või krediidiasutuste kaudu abi selleks, et katta osa tunnustuse saamiseks vajalikest ja artikli 217 lõike 1 kolmandas lõigus osutatud tunnustuskavas kirjeldatud investeeringutest. |
| --- | --- |

b)

kas otse või krediidiasutuste kaudu abi selleks, et katta osa tunnustuse saamiseks vajalikest ja artikli 217 lõike 1 kolmandas lõigus osutatud tunnustuskavas kirjeldatud investeeringutest.

2.   Lõikes 1 osutatud abi hüvitab liit vastavalt kõnealuste meetmete rahastamise eeskirjadele, mille komisjon võtab vastu delegeeritud õigusaktidega artikli 118 kohaselt, sealhulgas abi künnised, ülemmäärad ja liidupoolse rahastamise määr.

3.   Lõike 1 punktis a osutatud abi määratakse iga tootjarühma puhul kindlaks tootjarühma turustatud toodangu põhjal ning selle suurus esimesel, teisel, kolmandal, neljandal ja viiendal aastal on:

| a) | vastavalt 10 %, 10 %, 8 %, 6 % ja 4 % turustatud toodangu väärtusest liikmesriikides, kes ühinesid Euroopa Liiduga 1. mail 2004 või pärast seda, ja |
| --- | --- |

a)

vastavalt 10 %, 10 %, 8 %, 6 % ja 4 % turustatud toodangu väärtusest liikmesriikides, kes ühinesid Euroopa Liiduga 1. mail 2004 või pärast seda, ja

| b) | vastavalt 5 %, 5 %, 4 %, 3 % ja 2 % turustatud toodangu väärtusest aluslepingu artiklis 349 osutatud liidu äärepoolseimates piirkondades või nõukogu määruse (EÜ) nr 1405/2006 (20) artikli 1 lõikes 2 osutatud Egeuse mere väikesaartel. |
| --- | --- |

b)

vastavalt 5 %, 5 %, 4 %, 3 % ja 2 % turustatud toodangu väärtusest aluslepingu artiklis 349 osutatud liidu äärepoolseimates piirkondades või nõukogu määruse (EÜ) nr 1405/2006 (20) artikli 1 lõikes 2 osutatud Egeuse mere väikesaartel.

Nimetatud protsendimäärasid võib vähendada seoses turustatud toodangu väärtusega, mis ületab piirmäära. Tootjarühmale makstava toetuse suhtes võib igal aastal kohaldada ülemmäära.

Artikkel 118

Volituste delegeerimine

Selleks et tagada tootjaorganisatsioonide tõhus ja sihipärane toetamine puu- ja köögiviljasektoris, võtab komisjon
  artikli 321 kohaste
  delegeeritud õigusaktidega vastu eeskirjad:

| a) | tootjarühma tunnustuskavade rahastamise kohta; |
| --- | --- |

a)

tootjarühma tunnustuskavade rahastamise kohta;

| b) | künniste, ülemmäärade ja liidupoolse rahastamise määra kohta; |
| --- | --- |

b)

künniste, ülemmäärade ja liidupoolse rahastamise määra kohta;

| c) | abi arvutamise aluse kohta, sealhulgas tootjarühma turustatud toodangust väärtus; |
| --- | --- |

c)

abi arvutamise aluse kohta, sealhulgas tootjarühma turustatud toodangust väärtus;

| d) | tootjarühmade abikõlblikkuse kohta; |
| --- | --- |

d)

tootjarühmade abikõlblikkuse kohta;

| e) | tootjarühma põhitegevuse kohta; |
| --- | --- |

e)

tootjarühma põhitegevuse kohta;

| f) | tunnustuskavade sisu, esitamise ja heakskiitmise kohta; |
| --- | --- |

f)

tunnustuskavade sisu, esitamise ja heakskiitmise kohta;

| g) | tingimuste kohta, mille alusel saaksid tootjarühmad nõuda tunnustuskava muutmist; |
| --- | --- |

g)

tingimuste kohta, mille alusel saaksid tootjarühmad nõuda tunnustuskava muutmist;

| h) | investeeringutoetuse kohta; |
| --- | --- |

h)

investeeringutoetuse kohta;

| i) | tootjarühmade ühinemise ja abi andmise jätkumine. |
| --- | --- |

i)

tootjarühmade ühinemise ja abi andmise jätkumine.

Artikkel 119

Rakendamisvolitused

Komisjon võib
  vastavalt artikli 323 lõikes 1a osutatud kontrollimenetlusele
  rakendusaktidega võtta kõik vajalikud meetmed käesoleva alajao kohaldamiseks seoses:

| a) | abitaotlustega, sealhulgas abi maksmine; |
| --- | --- |

a)

abitaotlustega, sealhulgas abi maksmine;

| b) | tunnustuskavade rakendamisega, |
| --- | --- |

b)

tunnustuskavade rakendamisega,

| c) | tunnustamise tagajärgedega

  tunnustamisele järgneva toetuste maksmisega
  . [ME 20] |
| --- | --- |

c)

tunnustamise tagajärgedega

  tunnustamisele järgneva toetuste maksmisega
  . [ME 20]

II   alajagu

Rakendusfondid ja -kavad

Artikkel 120

Rakendusfondid

1.   Puu- ja köögiviljasektori tootjaorganisatsioonid võivad moodustada rakendusfonde. Fondi rahastatakse:

| a) | tootjaorganisatsioonilt või tema liikmetelt saadavast rahalisest toetusest; |
| --- | --- |

a)

tootjaorganisatsioonilt või tema liikmetelt saadavast rahalisest toetusest;

| b) | liidu finantsabist, mida võib anda tootjaorganisatsioonidele kooskõlas komisjoni poolt artiklite 126 ja 127 kohaselt vastuvõetavates delegeeritud õigusaktides ja rakendusaktides sätestatud tingimustele. |
| --- | --- |

b)

liidu finantsabist, mida võib anda tootjaorganisatsioonidele kooskõlas komisjoni poolt artiklite 126 ja 127 kohaselt vastuvõetavates delegeeritud õigusaktides ja rakendusaktides sätestatud tingimustele.

2.   Rakendusfonde võib kasutada üksnes artikli 125 kohaselt liikmesriikide poolt heaks kiidetud rakenduskavade rahastamiseks.

Artikkel 121

Rakenduskavad

1.   Puu- ja köögiviljasektori rakenduskaval on kaks või enam artikli 209 punktis c osutatud eesmärki või järgmist eesmärki:

| a) | toodangu planeerimine; |
| --- | --- |

a)

toodangu planeerimine;

| b) | toodete kvaliteedi parandamine; |
| --- | --- |

b)

toodete kvaliteedi parandamine;

| c) | toodete kaubandusliku väärtuse suurendamine; |
| --- | --- |

c)

toodete kaubandusliku väärtuse suurendamine;

| d) | värskete või töödeldud toodete tarbimise edendamine; |
| --- | --- |

d)

värskete või töödeldud toodete tarbimise edendamine;

| e) | keskkonnameetmed ja keskkonnasõbralikud tootmismeetodid, sealhulgas mahepõllumajandus; |
| --- | --- |

e)

keskkonnameetmed ja keskkonnasõbralikud tootmismeetodid, sealhulgas mahepõllumajandus;

| f) | riskide vältimine ja juhtimine. |
| --- | --- |

f)

riskide vältimine ja juhtimine.

2.   Riskide vältimine ja juhtimine on seotud puu- ja köögiviljaturu riskide vältimise ja tekkinud kriiside lahendamisega ning hõlmab sellega seoses:

| a) | toodete turult kõrvaldamist; |
| --- | --- |

a)

toodete turult kõrvaldamist;

| b) | puu- ja köögivilja toorelt koristamist või koristamata jätmist; |
| --- | --- |

b)

puu- ja köögivilja toorelt koristamist või koristamata jätmist;

| c) | toodete tarbimise edendamist ja neist teavitamist; |
| --- | --- |

c)

toodete tarbimise edendamist ja neist teavitamist;

| d) | koolitusmeetmeid; |
| --- | --- |

d)

koolitusmeetmeid;

| e) | saagikindlustust; |
| --- | --- |

e)

saagikindlustust;

| f) | toetust investeerimisfondide moodustamise halduskulude katmiseks. |
| --- | --- |

f)

toetust investeerimisfondide moodustamise halduskulude katmiseks.

Riskide vältimise ja juhtimise meetmed, sealhulgas kolmandas lõigus osutatud laenude põhiosa ja intressi tagasimaksed, ei moodusta üle ühe kolmandiku rakenduskava kuludest.

Riskide vältimise ja juhtimise meetmete rahastamiseks võivad tootjaorganisatsioonid võtta laene kaubanduslikel tingimustel. Sel juhul võib nende laenude põhiosa ja intressi tagasimaksmine olla rakenduskava osaks ning seega võib seda artikli 122 alusel liidu finantsabist rahastada. Mis tahes riskide vältimise ja juhtimisega seotud tegevust rahastatakse kas selliste laenude abil või otseselt, kuid mitte mõlemal viisil.

3.   Liikmesriik näeb ette, et:

| a) | rakenduskavad hõlmavad kahte või enamat keskkonnameedet või |
| --- | --- |

a)

rakenduskavad hõlmavad kahte või enamat keskkonnameedet või

| b) | vähemalt 10 % rakenduskavade kuludest kasutatakse keskkonnameetmete rahastamiseks. |
| --- | --- |

b)

vähemalt 10 % rakenduskavade kuludest kasutatakse keskkonnameetmete rahastamiseks.

Keskkonnameetmed peavad vastama määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 39 lõike 3 esimeses lõigus sätestatud põllumajandusliku keskkonnatoetuse nõuetele;

Kui vähemalt 80 % tootjaorganisatsiooni tootjaliikmetest on võtnud ühe või mitu ühesugust põllumajanduse keskkonna kohustust nimetatud sätte alusel, siis käsitatakse iga sellist kohustust esimese lõigu punktis a osutatud keskkonnameetmena.

Esimeses lõigus osutatud keskkonnameetmetele antav toetus hõlmab täiendavaid kulusid ja kõnealusest tegevusest tulenevalt saamata jäänud tulu.

4.   Lõiget 3 kohaldatakse Bulgaaria ja Rumeenia suhtes alates 1. jaanuarist 2011.

5.   Keskkonnale avaldatavat survet suurendavad investeeringud on lubatud üksnes siis, kui on kasutusele võetud tõhusad meetmed keskkonna kaitsmiseks sellise surve eest.

Artikkel 122

Liidu finantsabi

1.   Liidu finantsabi on võrdne artikli 120 lõike 1 punktis a osutatud rahalise toetuse summaga, kuid mitte suurem kui 50 % tegelikest kuludest.

2.   Liidu finantsabi ülempiir on 4,1 % iga tootjaorganisatsiooni turustatud toodangu väärtusest.

Kõnealust protsendimäära võib suurendada 4,6 %-le turustatud toodangu väärtusest, tingimusel et summat, mis ületab 4,1 % turustatud toodangu väärtusest, kasutatakse üksnes riskide vältimise ja juhtimise meetmeteks.

3.   Tootjaorganisatsiooni taotlusel on lõikes 1 sätestatud abimäär 60 % ühe rakenduskava või rakenduskava osa kohta, kui see vastab vähemalt ühele järgmistest tingimustest:

| a) | selle on esitanud mitu liidu tootjaorganisatsiooni, kes tegelevad eri liikmesriikides rahvusvaheliste kavadega; |
| --- | --- |

a)

selle on esitanud mitu liidu tootjaorganisatsiooni, kes tegelevad eri liikmesriikides rahvusvaheliste kavadega;

| b) | selle on esitanud üks või mitu tootmisharudevahelistel alustel toimivate kavadega tegelevat tootjaorganisatsiooni; |
| --- | --- |

b)

selle on esitanud üks või mitu tootmisharudevahelistel alustel toimivate kavadega tegelevat tootjaorganisatsiooni;

| c) | sellega kaetakse üksnes selliste mahepõllumajanduslike toodete tootmiseks antavaid eritoetusi, mis on hõlmatud nõukogu määrusega (EÜ) nr 834/2007 (21); |
| --- | --- |

c)

sellega kaetakse üksnes selliste mahepõllumajanduslike toodete tootmiseks antavaid eritoetusi, mis on hõlmatud nõukogu määrusega (EÜ) nr 834/2007 (21);

| d) | selle on esitanud Euroopa Liiduga 1. mail 2004 või pärast seda ühinenud liikmesriigi tootjaorganisatsioon enne 2013. aasta lõppu rakendatavate meetmete jaoks; |
| --- | --- |

d)

selle on esitanud Euroopa Liiduga 1. mail 2004 või pärast seda ühinenud liikmesriigi tootjaorganisatsioon enne 2013. aasta lõppu rakendatavate meetmete jaoks;

| e) | see on esimene kava, mille esitab tunnustatud tootjaorganisatsioon, mis on ühinenud teise tunnustatud tootjaorganisatsiooniga; |
| --- | --- |

e)

see on esimene kava, mille esitab tunnustatud tootjaorganisatsioon, mis on ühinenud teise tunnustatud tootjaorganisatsiooniga;

| f) | see on esimene kava, mille esitab tunnustatud tootjaorganisatsioonide liit; |
| --- | --- |

f)

see on esimene kava, mille esitab tunnustatud tootjaorganisatsioonide liit;

| g) | selle on esitanud tootjaorganisatsioonid nendest liikmesriikidest, kus tootjaorganisatsioonid turustavad vähem kui 20 % puu- ja köögiviljatoodangust; |
| --- | --- |

g)

selle on esitanud tootjaorganisatsioonid nendest liikmesriikidest, kus tootjaorganisatsioonid turustavad vähem kui 20 % puu- ja köögiviljatoodangust;

| h) | selle on esitanud tootjaorganisatsioon liidu ühest äärepoolseimast piirkonnast; |
| --- | --- |

h)

selle on esitanud tootjaorganisatsioon liidu ühest äärepoolseimast piirkonnast;

| i) | see hõlmab üksnes eritoetusi meetmeteks, mille eesmärk on propageerida haridusasutuses viibivate laste hulgas puu- ja köögivilja tarbimist. |
| --- | --- |

i)

see hõlmab üksnes eritoetusi meetmeteks, mille eesmärk on propageerida haridusasutuses viibivate laste hulgas puu- ja köögivilja tarbimist.

4.   Lõikes 1 sätestatud määr on 100 % puu- ja köögivilja turult kõrvaldamiste puhul, kui kõrvaldatav kogus ei ületa 5 % iga tootjaorganisatsiooni turustatud toodangu mahust ning kui kõrvaldamine on toimunud järgmisel viisil:

| a) | tasuta jagamine heategevusorganisatsioonidele ja -fondidele, mille liikmesriigid on sel eesmärgil heaks kiitnud, kasutamiseks nende tegevuses selliste inimeste aitamiseks, kellel on riigi seaduste kohaselt õigus saada sotsiaalabi, eelkõige piisavate elatusvahendite puudumise tõttu; |
| --- | --- |

a)

tasuta jagamine heategevusorganisatsioonidele ja -fondidele, mille liikmesriigid on sel eesmärgil heaks kiitnud, kasutamiseks nende tegevuses selliste inimeste aitamiseks, kellel on riigi seaduste kohaselt õigus saada sotsiaalabi, eelkõige piisavate elatusvahendite puudumise tõttu;

| b) | tasuta jagamine karistusasutustele, koolidele, riiklikele haridusasutustele ja laste puhkelaagritele, samuti liikmesriikide määratud haiglatele ja vanadekodudele; liikmesriigid teevad kõik vajaliku tagamaks, et sel viisil jagatud kogused täiendavad selliste asutuste tavaliselt ostetavaid koguseid. |
| --- | --- |

b)

tasuta jagamine karistusasutustele, koolidele, riiklikele haridusasutustele ja laste puhkelaagritele, samuti liikmesriikide määratud haiglatele ja vanadekodudele; liikmesriigid teevad kõik vajaliku tagamaks, et sel viisil jagatud kogused täiendavad selliste asutuste tavaliselt ostetavaid koguseid.

Artikkel 123

Riiklik finantsabi

1.   Liikmesriikide nendes piirkondades, kus puu- ja köögiviljasektori tootjate organiseerituse tase on eriti madal, võib komisjon
  artikli 323 lõikes 1a osutatud kontrollimenetluse kohaselt vastu võetud
  rakendusaktidega lubada liikmesriikidel nõuetekohaselt põhjendatud taotluse alusel maksta tootjaorganisatsioonidele riiklikku finantsabi, mis moodustab maksimaalselt 80 % artikli 120 lõike 1 punktis a osutatud rahalisest toetusest. Kõnealune finantsabi täiendab rakendusfondi kaudu toimuvat rahastamist.

2.   Liikmesriikides, milles tootjaorganisatsioonid turustavad alla 15 % puu- ja köögiviljatoodangu väärtusest ning mille puu- ja köögiviljatoodang annab vähemalt 15 % nende põllumajanduse kogutoodangust, võib liit asjaomase liikmesriigi taotluse põhjal lõikes 1 osutatud riikliku finantsabi hüvitada. Komisjon teeb otsuse kõnealuse hüvitamise kohta
  artikli 323 lõikes 1a osutatud kontrollimenetluse kohaselt vastu võetud
  rakendusaktidega.

Artikkel 124

Rakenduskavade riiklik raamistik ja riiklik strateegia

1.   Liikmesriigid kehtestavad siseriikliku raamistiku artikli 121 lõikes 3 osutatud meetmetega seotud üldtingimuste väljatöötamiseks. Raamistikus sätestatakse eelkõige, et selliste meetmete puhul järgitakse nõukogu määruses (EÜ) nr 1698/2005, sealhulgas kõnealuse määruse artiklis 5 sätestatud asjakohaseid nõudeid vastastikuse täiendavuse, kooskõla ja nõuetekohasuse kohta.

Liikmesriigid esitavad oma raamistiku kavandi komisjonile, kes võib rakendusaktidega ja ilma artikli 323 lõikes 1 osutatud komitee abita

  rakendamiseta vastu võetud rakendusaktidega
  kolme kuu jooksul nõuda muudatusi, kui ta leiab, et kõnealune kavand ei võimalda saavutada aluslepingu artiklis 191 ning liidu kuuendas keskkonnaalases tegevusprogrammis sätestatud eesmärke. Samu eesmärke tuleb järgida ka rakenduskavadest toetatavate üksikutesse põllumajandusettevõtetesse tehtavate investeeringute puhul.

2.   Liikmesriigid koostavad puu- ja köögiviljaturu säästvate rakenduskavade riikliku strateegia. Strateegia koosneb järgmistest osadest:

| a) | olukorra tugevate ja nõrkade külgede analüüs ning arengupotentsiaal; |
| --- | --- |

a)

olukorra tugevate ja nõrkade külgede analüüs ning arengupotentsiaal;

| b) | valitud prioriteetide põhjendus; |
| --- | --- |

b)

valitud prioriteetide põhjendus;

| c) | rakenduskavade ja rahastamisvahendite eesmärgid, samuti tulemuslikkuse näitajad; |
| --- | --- |

c)

rakenduskavade ja rahastamisvahendite eesmärgid, samuti tulemuslikkuse näitajad;

| d) | rakenduskavade hindamine; |
| --- | --- |

d)

rakenduskavade hindamine;

| e) | tootjaorganisatsioonide aruandluskohustus. |
| --- | --- |

e)

tootjaorganisatsioonide aruandluskohustus.

Riiklikus strateegias sisaldub ka lõikes 1 osutatud riigisisene raamistik.

3.   Lõikeid 1 ja 2 ei kohaldata liikmesriikide suhtes, kus ei ole tunnustatud tootjaorganisatsioone.

Artikkel 125

Rakenduskavade heakskiitmine

1.   Rakenduskavade projektid esitatakse riigi pädevatele ametiasutustele, kes kiidavad need heaks või lükkavad tagasi või nõuavad nende muutmist, et viia need kooskõlla käesoleva alajao sätetega.

2.   Tootjaorganisatsioonid edastavad liikmesriigile igal aastal rakendusfondi hinnangulise mahu ja esitavad selleks asjakohased põhjendused, mis põhinevad rakenduskava eelarvel, jooksva aasta kuludel ja võimaluse korral varasemate aastate kuludel ning vajaduse korral järgmise aasta hinnangulistel tootmismahtudel.

3.   Liikmesriik teatab tootjaorganisatsioonile või tootjaorganisatsioonide liidule liidu finantsabi hinnangulise suuruse, järgides artiklis 122 sätestatud piiranguid.

4.   Liidu finantsabi makstakse rakenduskavaga hõlmatud kavade raames tehtud kulutuste alusel. Samade kavade puhul võib teha ettemakseid, juhul kui esitatakse garantii või tagatis.

5.   Tootjaorganisatsioon teatab liikmesriigile eelmise aasta kulude lõpliku summa koos vajalike tõendavate dokumentidega, et talle saaks teha liidu finantsabi lõppmakse.

6.   Rakenduskavad ja nende rahastamine ühelt poolt tootjate ja tootjaorganisatsioonide poolt ning teiselt poolt liidu vahenditest kestavad vähemalt kolm aastat ja kõige enam viis aastat.

Artikkel 126

Volituste delegeerimine

Selleks et tagada tootjaorganisatsioonide tõhus, sihipärane ja jätkuv toetamine puu- ja köögiviljasektoris, võib komisjon
  artikli 321 kohaste
  delegeeritud õigusaktidega vastu võtta eeskirjad:

| a) | rakendusfondide ja rakenduskavade kohta, sealhulgas eeskirjad seoses:






  i) | rakendusfondide rahastamise ja kasutamisega; |
| --- | --- | --- |

a)

rakendusfondide ja rakenduskavade kohta, sealhulgas eeskirjad seoses:

i)

rakendusfondide rahastamise ja kasutamisega;

| ii) | rakenduskavade sisu, esitamise ja heakskiitmisega; |
| --- | --- |

ii)

rakenduskavade sisu, esitamise ja heakskiitmisega;

| iii) | meetmete abikõlblikkusega, tegevuskava kohase tegevuse või kuludega ja vastavate täiendavate riiklike eeskirjadega; |
| --- | --- |

iii)

meetmete abikõlblikkusega, tegevuskava kohase tegevuse või kuludega ja vastavate täiendavate riiklike eeskirjadega;

| iv) | tegevuskavade ja maaelu arengu programmide vahelise suhtega; |
| --- | --- |

iv)

tegevuskavade ja maaelu arengu programmide vahelise suhtega;

| v) | osaliste rakenduskavadega; |
| --- | --- |

v)

osaliste rakenduskavadega;

| vi) | rakenduskavade järelevalve ja hindamisega; |
| --- | --- |

vi)

rakenduskavade järelevalve ja hindamisega;

| b) | rakenduskavade riikliku raamistiku ja riikliku strateegia kohta, sealhulgas eeskirjad seoses:






  i) | riikliku raamistiku ja riikliku strateegia struktuuri ja sisuga; |
| --- | --- | --- |

b)

rakenduskavade riikliku raamistiku ja riikliku strateegia kohta, sealhulgas eeskirjad seoses:

i)

riikliku raamistiku ja riikliku strateegia struktuuri ja sisuga;

| ii) | jälgimise, hindamise ja teavitamisega riikliku raamistiku ja riikliku strateegia puhul; |
| --- | --- |

ii)

jälgimise, hindamise ja teavitamisega riikliku raamistiku ja riikliku strateegia puhul;

| c) | liidu finantsabi kohta, sealhulgas eeskirjad seoses:






  i) | liidu finantsabi arvutamise alusega, eelkõige tootjaorganisatsiooni turustatud toodangust väärtus; |
| --- | --- | --- |

c)

liidu finantsabi kohta, sealhulgas eeskirjad seoses:

i)

liidu finantsabi arvutamise alusega, eelkõige tootjaorganisatsiooni turustatud toodangust väärtus;

| ii) | abi arvutamiseks kohaldatava võrdlusperioodiga; |
| --- | --- |

ii)

abi arvutamiseks kohaldatava võrdlusperioodiga;

| iii) | finantsabi saamise õiguste vähendamisega abitaotluste hilinenud esitamise korral; |
| --- | --- |

iii)

finantsabi saamise õiguste vähendamisega abitaotluste hilinenud esitamise korral;

| iv) | tagatiste esitamise ja kaotamisega ettemaksete korral; |
| --- | --- |

iv)

tagatiste esitamise ja kaotamisega ettemaksete korral;

| d) | riskide vältimise ja juhtimise meetmete kohta, sealhulgas eeskirjad seoses:






  i) | riskide vältimise ja juhtimise meetmete valikuga; |
| --- | --- | --- |

d)

riskide vältimise ja juhtimise meetmete kohta, sealhulgas eeskirjad seoses:

i)

riskide vältimise ja juhtimise meetmete valikuga;

| ii) | turult kõrvaldamise mõistega; |
| --- | --- |

ii)

turult kõrvaldamise mõistega;

| iii) | turult kõrvaldatud toodete sihtotstarbega; |
| --- | --- |

iii)

turult kõrvaldatud toodete sihtotstarbega;

| iv) | turult kõrvaldamise maksimumtoetusega; |
| --- | --- |

iv)

turult kõrvaldamise maksimumtoetusega;

| v) | etteteatamisega turult kõrvaldamise korral; |
| --- | --- |

v)

etteteatamisega turult kõrvaldamise korral;

| vi) | turustatud toodangu mahuga turult kõrvaldamise korral; |
| --- | --- |

vi)

turustatud toodangu mahuga turult kõrvaldamise korral;

| vii) | tasuta jagamiseks ettenähtud toodete pakendil Euroopa liidu embleemi esitamisega; |
| --- | --- |

vii)

tasuta jagamiseks ettenähtud toodete pakendil Euroopa liidu embleemi esitamisega;

| viii) | nõuetega kõrvaldatud toodete saajatele; |
| --- | --- |

viii)

nõuetega kõrvaldatud toodete saajatele;

| ix) | toorelt koristamise ja koristamata jätmise mõistega; |
| --- | --- |

ix)

toorelt koristamise ja koristamata jätmise mõistega;

| x) | toorelt koristamise ja koristamata jätmise tingimustega; |
| --- | --- |

x)

toorelt koristamise ja koristamata jätmise tingimustega;

| xi) | saagikindlustuse eesmärkidega; |
| --- | --- |

xi)

saagikindlustuse eesmärkidega;

| xii) | mõistega „ebasoodsad ilmastikutingimused”; |
| --- | --- |

xii)

mõistega „ebasoodsad ilmastikutingimused”;

| xiii) | investeerimisfondide moodustamise halduskulude katmise toetuse tingimustega; |
| --- | --- |

xiii)

investeerimisfondide moodustamise halduskulude katmise toetuse tingimustega;

| e) | riikliku finantsabi kohta, sealhulgas eeskirjad seoses:






  i) | tootjate organiseerituse tasemega; |
| --- | --- | --- |

e)

riikliku finantsabi kohta, sealhulgas eeskirjad seoses:

i)

tootjate organiseerituse tasemega;

| ii) | rakenduskavade muudatustega; |
| --- | --- |

ii)

rakenduskavade muudatustega;

| iii) | finantsabi saamise õiguste vähendamisega abitaotluste hilinenud esitamise korral; |
| --- | --- |

iii)

finantsabi saamise õiguste vähendamisega abitaotluste hilinenud esitamise korral;

| iv) | tagatiste esitamise, vabastamise ja kaotamisega ettemaksete korral; |
| --- | --- |

iv)

tagatiste esitamise, vabastamise ja kaotamisega ettemaksete korral;

| v) | liidu poolt tagasi makstava riikliku finantsabi maksimaalse protsendiga. |
| --- | --- |

v)

liidu poolt tagasi makstava riikliku finantsabi maksimaalse protsendiga.

Artikkel 127

Rakendamisvolitused

Komisjon võib
  vastavalt artikli 323 lõikes 1a osutatud kontrollimenetlusele
  rakendusaktidega võtta kõik vajalikud meetmed käesoleva alajao kohaldamiseks seoses:

| a) | rakendusfondide juhtimisega ja teatistega rakendusfondide hinnangulise mahu kohta; |
| --- | --- |

a)

rakendusfondide juhtimisega ja teatistega rakendusfondide hinnangulise mahu kohta;

| b) | rakenduskavade esitamisega, sealhulgas tähtajad ja vajalikud saatedokumendid; |
| --- | --- |

b)

rakenduskavade esitamisega, sealhulgas tähtajad ja vajalikud saatedokumendid;

| c) | rakenduskavade vormiga; |
| --- | --- |

c)

rakenduskavade vormiga;

| d) | riikliku strateegia ja rakenduskavade jälgimise ja hindamise juhtimisega artikli 126 punkti a alapunkti vi kohaselt; |
| --- | --- |

d)

riikliku strateegia ja rakenduskavade jälgimise ja hindamise juhtimisega artikli 126 punkti a alapunkti vi kohaselt;

| e) | liikmesriikide teatistega tootjaorganisatsioonidele ja tootjaorganisatsioonide liitudele heakskiidetud abisummade kohta; |
| --- | --- |

e)

liikmesriikide teatistega tootjaorganisatsioonidele ja tootjaorganisatsioonide liitudele heakskiidetud abisummade kohta;

| f) | abitaotluste ja abi maksmisega, sealhulgas ettemakse ja abi maksmine osaliselt; |
| --- | --- |

f)

abitaotluste ja abi maksmisega, sealhulgas ettemakse ja abi maksmine osaliselt;

| g) | riskide vältimise ja juhtimise meetmeteks võetud laenudega; |
| --- | --- |

g)

riskide vältimise ja juhtimise meetmeteks võetud laenudega;

| h) | turustamisstandarditega turult kõrvaldamise korral; |
| --- | --- |

h)

turustamisstandarditega turult kõrvaldamise korral;

| i) | transpordi-, sortimis- ja pakendamiskuludega tasuta jagamise korral; |
| --- | --- |

i)

transpordi-, sortimis- ja pakendamiskuludega tasuta jagamise korral;

| j) | edendus-, teavitamis- ja koolitusmeetmetega kriisiennetuse ja -ohjamise korral; |
| --- | --- |

j)

edendus-, teavitamis- ja koolitusmeetmetega kriisiennetuse ja -ohjamise korral;

| k) | saagikindlustusmeetmete haldamisega; |
| --- | --- |

k)

saagikindlustusmeetmete haldamisega;

| l) | riigiabi sätetega kriisiennetuse ja -ohjamise meetmete puhul; |
| --- | --- |

l)

riigiabi sätetega kriisiennetuse ja -ohjamise meetmete puhul;

| m) | riikliku finantsabi andmise loaga; |
| --- | --- |

m)

riikliku finantsabi andmise loaga;

| n) | riikliku finantsabi taotlemise ja väljamaksmisega; |
| --- | --- |

n)

riikliku finantsabi taotlemise ja väljamaksmisega;

| o) | riikliku finantsabi tagasimaksmisega. |
| --- | --- |

o)

riikliku finantsabi tagasimaksmisega.

III   alajagu

Koolidele puuvilja jagamise kava

Artikkel 128

Lastele puu- ja köögiviljade, töödeldud puu- ja köögivilja ning banaanitoodete jagamiseks antav toetus

1.   Komisjoni poolt delegeeritud õigusaktidega ja rakendusaktidega artiklite 129 ja 130 kohaselt kindlaksmääratud tingimustel antakse liidu toetust:

| a) | puu- ja köögivilja-, töödeldud puu- ja köögivilja- ning banaanisektori toodete jagamiseks lastele
  liikmesriikide poolt hallatavates või heaks kiidetud
  haridusasutustes, sealhulgas lasteaedades; muudes koolieelsetes lasteasutustes, algkoolides ja gümnaasiumides, ning [ME 21] |
| --- | --- |

a)

puu- ja köögivilja-, töödeldud puu- ja köögivilja- ning banaanisektori toodete jagamiseks lastele
  liikmesriikide poolt hallatavates või heaks kiidetud
  haridusasutustes, sealhulgas lasteaedades; muudes koolieelsetes lasteasutustes, algkoolides ja gümnaasiumides, ning [ME 21]

| b) | teatavate seonduvate logistika ning jagamise, seadmete, teavitamise, seire ja hindamisega seotud kulude katmiseks. |
| --- | --- |

b)

teatavate seonduvate logistika ning jagamise, seadmete, teavitamise, seire ja hindamisega seotud kulude katmiseks.

2.   Liikmesriigid, kes soovivad kavas osaleda, peavad eelnevalt riiklikul või piirkondlikul tasandil välja töötama selle rakendamise strateegia, mis eelkõige sisaldab nende kava eelarvet, mis hõlmab liidu ja siseriiklikku toetust, kava kestust, sihtrühma, abikõlblikke tooteid ning teavet asjaomaste sidusrühmade kaasamise kohta. Samuti peaksid nad ette nägema kava tõhususe suurendamiseks vajalikud täiendavad meetmed.

3.   Liikmesriigid koostavad oma strateegiate väljatöötamisel loetelu puu- ja köögivilja-, töödeldud puu- ja köögivilja- ning banaanisektori toodetest, mis on nende kavade raames abikõlblikud. Kõnealune loetelu ei sisalda siiski tooteid, mis on välja arvatud vastavalt komisjoni poolt delegeeritud õigusaktidega artikli 129 kohaselt võetud meetmetele. Toodete valikul lähtuvad liikmesriigid objektiivsetest kriteeriumidest, mille hulka võivad kuuluda toote hooajalisus ja kättesaadavus ning keskkonnaaspektid. Sellega seoses võivad liikmesriigid eelistada liidu tooteid.

4.   Lõikes 1 osutatud liidu toetus:

| a) | ei ületa 90 miljonit eurot õppeaasta kohta, |
| --- | --- |

a)

ei ületa 90 miljonit eurot õppeaasta kohta,

| b) | ei ületa 50 % lõikes 1 osutatud tarnimise ning sellega seotud kuludest ega 75 % kõnealustest kuludest piirkondades, mis on lähenemiseesmärgi alusel abikõlblikud vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1083/2006 (22) artikli 5 lõikele 1, ning äärepoolseimates piirkondades, millele on osutatud aluslepingu artiklis 349; |
| --- | --- |

b)

ei ületa 50 % lõikes 1 osutatud tarnimise ning sellega seotud kuludest ega 75 % kõnealustest kuludest piirkondades, mis on lähenemiseesmärgi alusel abikõlblikud vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1083/2006 (22) artikli 5 lõikele 1, ning äärepoolseimates piirkondades, millele on osutatud aluslepingu artiklis 349;

| c) | hõlmab ainult lõikes 1 osutatud tarnimise ja sellega seotud kulusid. |
| --- | --- |

c)

hõlmab ainult lõikes 1 osutatud tarnimise ja sellega seotud kulusid.

5.   Lõikes 1 osutatud liidu toetus eraldatakse igale liikmesriigile objektiivsete kriteeriumide alusel, mis põhinevad 6–10-aastaste vanuserühma kuuluvate laste osakaalul igas liikmesriigis. Iga kavas osalev liikmesriik saab liidu toetust siiski vähemalt 175 000 euro ulatuses. Kavas osalevad liikmesriigid taotlevad igal aastal liidu toetust, võttes aluseks oma strateegia. Pärast liikmesriikide taotluste saamist teeb komisjon otsuse lõplike eraldiste kohta, jäädes eelarves vabade assigneeringute piiresse.

6.   Lõikes 1 osutatud liidu toetust ei tohi kasutada olemasolevate riiklike koolidele puuvilja jagamise kavade või muude koolidele puuvilja jagamise kavade rahaliste vahendite asendamiseks. Juhul kui liikmesriik on siiski juba kehtestanud kava, mis oleks käesoleva artikli kohaselt abikõlblik liidu toetuse saamiseks, ning kavatseb seda laiendada või tõhustada, sealhulgas kava sihtrühma, kestuse või abikõlblike toodete osas, võib liidu toetust anda tingimusel, et järgitakse lõike 4 punktis b sätestatud piirmäärasid seoses liidu toetuse osakaaluga siseriikliku rahastamise kogumäära suhtes. Sellisel juhul peab liikmesriik oma strateegias märkima, kuidas ta kavatseb oma kava laiendada või tõhustada.

7.   Lisaks liidu toetusele võivad liikmesriigid lõikes 1 osutatud toodete tarnimiseks ja sellega seotud kulude kandmiseks anda ka riiklikku toetust. Kõnealuseid kulusid võib samuti katta erasektori maksetest. Liikmesriigid võivad anda riiklikku toetust ka lõikes 2 osutatud täiendavate meetmete rahastamiseks.

8.   Koolidele puuvilja jagamise liidu kava ei piira ühegi eraldiseisva, liidu õigusega kooskõlas oleva riikliku koolidele puuvilja jagamise kava rakendamist.

9.   Liit võib määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 5 alusel rahastada ka koolidele puuvilja jagamise kavaga seotud teavitamis-, seire- ja hindamismeetmeid, sealhulgas neid, mille eesmärk on teavitada sellest üldsust, ning võrgustiku loomise meetmeid.

Artikkel 129

Volituste delegeerimine

1.   Selleks et parandada laste toitumisharjumusi, võib komisjon
  artikli 321 kohaste
  delegeeritud õigusaktidega vastu võtta eeskirjad:

| a) | toodete kohta, mis on kava jaoks sobimatud; |
| --- | --- |

a)

toodete kohta, mis on kava jaoks sobimatud;

| b) | kava sihtrühma kohta; |
| --- | --- |

b)

kava sihtrühma kohta;

| c) | riiklike või piirkondlike strateegiate kohta (sealhulgas kaasnevad meetmed), mida liikmesriikidel tuleb toetuse saamiseks koostada; |
| --- | --- |

c)

riiklike või piirkondlike strateegiate kohta (sealhulgas kaasnevad meetmed), mida liikmesriikidel tuleb toetuse saamiseks koostada;

| d) | toetusesaajate heakskiitmise ja valimise kohta. |
| --- | --- |

d)

toetusesaajate heakskiitmise ja valimise kohta.

2.   Selleks et tagada Euroopa Liidu vahendite tõhus ja sihipärane kasutamine, võib komisjon
  artikli 321 kohaste
  delegeeritud õigusaktidega vastu võtta eeskirjad, milles käsitletakse:

| a) | toetuse soovituslikku jaotamist liikmesriikide vahel ning liikmesriikide vahel toetuse ümberjaotamise meetodit, mis põhineb saadud taotlustel ja kava eeskirjade mittetäitmistest tulenevatel vähendamistel, |
| --- | --- |

a)

toetuse soovituslikku jaotamist liikmesriikide vahel ning liikmesriikide vahel toetuse ümberjaotamise meetodit, mis põhineb saadud taotlustel ja kava eeskirjade mittetäitmistest tulenevatel vähendamistel,

| b) | toetuskõlblikke kulusid, sealhulgas võimalus määrata kindlaks selliste kulude ülemmäär; |
| --- | --- |

b)

toetuskõlblikke kulusid, sealhulgas võimalus määrata kindlaks selliste kulude ülemmäär;

| c) | seiret ja hindamist. |
| --- | --- |

c)

seiret ja hindamist.

3.   Selleks et tagada, et ettevõtjad täidavad oma kohustusi, võtab komisjon
  artikli 321 kohaselt vastu võetud
  delegeeritud õigusaktidega meetmed pettuse ja rikkumiste ärahoidmiseks, sealhulgas kavas osalemise õiguse peatamine ja tunnustamise tühistamine.

4.   Selleks et tõsta teadlikkust toetuskavast, võib komisjon
  artikli 321 kohaselt vastu võetud
  delegeeritud õigusaktidega nõuda, et toetusesaajad osutaksid liidu subsideerivale rollile kavas.

Artikkel 130

Rakendamisvolitused

Komisjon võib
  vastavalt artikli 323 lõikes 1a osutatud kontrollimenetlusele
  rakendusaktidega võtta kõik vajalikud meetmed käesoleva alajao kohaldamiseks, eelkõige seoses:

| a) | toetuse soovitusliku jaotamisega liikmesriikide vahel; |
| --- | --- |

a)

toetuse soovitusliku jaotamisega liikmesriikide vahel;

| b) | abitaotluste ja maksetega; |
| --- | --- |

b)

abitaotluste ja maksetega;

| c) | kontrolliga; |
| --- | --- |

c)

kontrolliga;

| d) | kava avaldamise viisiga ja võrgustiku loomise meetmetega; |
| --- | --- |

d)

kava avaldamise viisiga ja võrgustiku loomise meetmetega;

| e) | teabe edastamisega komisjonile. |
| --- | --- |

e)

teabe edastamisega komisjonile.

VII   jagu

Veinisektori toetusprogrammid

I   alajagu

Sissejuhatavad sätted

Artikkel 131

Reguleerimisala

Käesolevas jaos on sätestatud eeskirjad, mis reguleerivad liidu vahendite eraldamist liikmesriikidele ning kõnealuste vahendite kasutamist liikmesriikide poolt riiklike toetusprogrammide (edaspidi „toetusprogrammid”) raames veinisektorit toetavate erimeetmete rahastamiseks.

Artikkel 132

Kooskõla ja järjepidevus

1.   Toetusprogrammid on kooskõlas liidu õigusega ning liidu tegevuse, poliitika ja prioriteetidega.

2.   Liikmesriigid vastutavad toetusprogrammide eest ning tagavad, et need on sisult järjekindlad ning et neid koostatakse ja rakendatakse objektiivselt, võttes arvesse asjaomaste tootjate majanduslikku olukorda ja vajadust vältida tootjate põhjendamatut ebavõrdset kohtlemist.

Liikmesriigid vastutavad vajalike kontrollimeetmete kehtestamise ja rakendamise ning toetusprogrammidega seotud kohustuste täitmatajätmisega kaasnevate karistuste kehtestamise ja kohaldamise eest.

3.   Toetust ei anta:

| a) | teadusprojektidele ja teadusprojekte toetavatele meetmetele; |
| --- | --- |

a)

teadusprojektidele ja teadusprojekte toetavatele meetmetele;

| b) | meetmetele, mis sisalduvad määruse (EÜ) nr 1698/2005 kohastes liikmesriikide maaelu arengu programmides. |
| --- | --- |

b)

meetmetele, mis sisalduvad määruse (EÜ) nr 1698/2005 kohastes liikmesriikide maaelu arengu programmides.

II   alajagu

Toetusprogrammide esitamine ja sisu

Artikkel 133

Toetusprogrammide esitamine

1.   Iga X lisas osutatud tootjaliikmesriik esitab komisjonile viieaastase toetusprogrammi kavandi, mis sisaldab käesolevale jaole vastavaid meetmeid.

Nõukogu määruse (EÜ) nr 479/2008 (23) artikli 5 lõike 1 alusel kohaldatavaid toetusprogramme kohaldatakse jätkuvalt käesoleva määruse alusel.

Toetusprogrammide toetusmeetmed töötatakse välja sellisel geograafilisel tasandil, mida liikmesriik peab kõige asjakohasemaks. Enne komisjonile esitamist tuleb toetusprogrammi osas konsulteerida asjakohase territoriaalse tasandi pädevate asutuste ja organisatsioonidega.

Iga liikmesriik esitab ühe toetusprogrammi kavandi, mis võib hõlmata piirkondlikke eripärasid.

2.   Toetusprogramme hakatakse kohaldama kolm kuud pärast nende esitamist komisjonile.

Kui komisjon leiab rakendusakti kohaselt ja ilma artikli 323 lõikes 1 osutatud komitee abita

  rakendamiseta vastu võetud rakendusaktidega
  , et toetusprogramm ei vasta käesolevas jaos sätestatud tingimustele, teavitab komisjon sellest liikmesriiki. Sellisel juhul esitab liikmesriik komisjonile muudetud toetusprogrammi. Muudetud toetusprogrammi hakatakse kohaldama kaks kuud pärast selle esitamist, välja arvatud juhul, kui vastuolu ei ole kõrvaldatud – sel juhul kohaldatakse käesolevat lõiku.

3.   Lõiget 2 kohaldatakse mutatis mutandis liikmesriikide esitatud toetusprogrammide muudatuste suhtes.

4.   Artiklit 134 ei kohaldata, kui liikmesriigi ainsaks toetusprogrammi meetmeks on artiklis 137 osutatud vahendite ümberpaigutamine ühtsesse otsemaksete kavasse. Sellisel juhul kohaldatakse artikli 308 lõiget 5 üksnes selle aasta suhtes, mil ümberpaigutamine leiab aset, ning artikli 308 lõiget 6 ei kohaldata.

Artikkel 134

Toetusprogrammide sisu

Toetusprogrammid koosnevad järgmistest osadest:

| a) | kavandatud meetmete üksikasjalik kirjeldus ja nende arvudes väljendatud eesmärgid; |
| --- | --- |

a)

kavandatud meetmete üksikasjalik kirjeldus ja nende arvudes väljendatud eesmärgid;

| b) | peetud konsultatsioonide tulemused; |
| --- | --- |

b)

peetud konsultatsioonide tulemused;

| c) | eelhindamine, mis näitab eeldatavat tehnilist, majanduslikku, keskkonnaalast ja sotsiaalset mõju; |
| --- | --- |

c)

eelhindamine, mis näitab eeldatavat tehnilist, majanduslikku, keskkonnaalast ja sotsiaalset mõju;

| d) | meetmete rakendamise ajakava; |
| --- | --- |

d)

meetmete rakendamise ajakava;

| e) | üldine rahastamistabel, mis hõlmab ressursside kasutamist ja kavandatud soovituslikku meetmetevahelist vahendite jaotust kooskõlas X lisas sätestatud ülemmääradega; |
| --- | --- |

e)

üldine rahastamistabel, mis hõlmab ressursside kasutamist ja kavandatud soovituslikku meetmetevahelist vahendite jaotust kooskõlas X lisas sätestatud ülemmääradega;

| f) | järelevalveks ja hindamiseks kasutatavad kriteeriumid ja arvulised näitajad ning meetmed, millega tagatakse toetusprogrammide tõhus ja nõuetekohane rakendamine; ning |
| --- | --- |

f)

järelevalveks ja hindamiseks kasutatavad kriteeriumid ja arvulised näitajad ning meetmed, millega tagatakse toetusprogrammide tõhus ja nõuetekohane rakendamine; ning

| g) | toetusprogrammi rakendamise eest vastutavate pädevate asutuste ja organite nimed. |
| --- | --- |

g)

toetusprogrammi rakendamise eest vastutavate pädevate asutuste ja organite nimed.

Artikkel 135

Abikõlblikud meetmed

1.   Toetusprogrammid sisaldavad üht või mitut järgmist meedet:

| a) | toetus ühtse otsemaksete kava alusel vastavalt artiklile 137; |
| --- | --- |

a)

toetus ühtse otsemaksete kava alusel vastavalt artiklile 137;

| b) | müügi edendamine vastavalt artiklile 138; |
| --- | --- |

b)

müügi edendamine vastavalt artiklile 138;

| c) | viinamarjaistanduste ümberkorraldamine ja muutmine vastavalt artiklile 139; |
| --- | --- |

c)

viinamarjaistanduste ümberkorraldamine ja muutmine vastavalt artiklile 139;

| d) | roheline korje vastavalt artiklile 140; |
| --- | --- |

d)

roheline korje vastavalt artiklile 140;

| e) | investeerimisfondid vastavalt artiklile 141; |
| --- | --- |

e)

investeerimisfondid vastavalt artiklile 141;

| f) | saagikindlustus vastavalt artiklile 142; |
| --- | --- |

f)

saagikindlustus vastavalt artiklile 142;

| g) | investeeringud vastavalt artiklile 143; |
| --- | --- |

g)

investeeringud vastavalt artiklile 143;

| h) | kõrvalsaaduste destilleerimine vastavalt artiklile 144; |
| --- | --- |

h)

kõrvalsaaduste destilleerimine vastavalt artiklile 144;

| i) | alkohoolsete jookide destilleerimine vastavalt määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklile 103w; |
| --- | --- |

i)

alkohoolsete jookide destilleerimine vastavalt määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklile 103w;

| j) | erakorraline destilleerimine vastavalt määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklile 103x; |
| --- | --- |

j)

erakorraline destilleerimine vastavalt määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklile 103x;

| k) | kontsentreeritud viinamarjavirde kasutamine vastavalt määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklile 103y; |
| --- | --- |

k)

kontsentreeritud viinamarjavirde kasutamine vastavalt määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklile 103y;

2.   Toetusprogrammid ei sisalda muid meetmeid peale käesoleva määruse artiklites 137-144 ning määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklites 103w, 103x ja 103y nimetatute.

Artikkel 136

Toetusprogrammide üldeeskirjad

1.   Saada olevate liidu vahendite jaotus ja eelarvelised piirangud on sätestatud X lisas.

2.   Liidu toetust antakse üksnes nende abikõlblike kulutuste katmiseks, mis on tehtud pärast asjaomase tugiprogrammi esitamist artikli 133 lõike 1 kohaselt.

3.   Liikmesriigid ei kata toetusprogrammide alusel liidu rahastatavate meetmete kulusid.

4.   Erandina lõikest 3 võivad liikmesriigid kooskõlas riigiabi käsitlevate liidu eeskirjadega anda siseriiklikku abi artiklites 138, 142 ja 143 osutatud meetmetele.

Asjaomastes riigiabi käsitlevates liidu eeskirjades sätestatud abi ülemmäär kehtib kogu riiklikule rahastamisele, mis hõlmab nii liidu kui ka riiklikke vahendeid.

III   alajagu

Eritoetusmeetmed

Artikkel 137

Ühtne otsemaksete kava ja viinamarjakasvatajate toetamine

1.   Liikmesriigid võivad viinamarjakasvatajaid toetada, andes neile toetusõigused, nagu need on määratletud määruse (EÜ) nr 73/2009 III jaotise 1. peatükis, kooskõlas nimetatud määruse VII lisa punktiga O.

2.   Liikmesriigid, kes kavatsevad kasutada lõikes 1 osutatud võimalust, peavad sellise toetuse nägema ette oma toetusprogrammides, sealhulgas muutes seoses vahendite ühtsesse otsemaksete kavasse ümberpaigutamisega neid programme artikli 133 lõike 3 kohaselt.

3.   Kui toetused on kehtestatud, peavad lõikes 1 osutatud toetused:

| a) | jääma ühtsesse otsemaksete kavasse ja need ei tohi toetusprogrammide rakendamisele järgnevatel aastatel olla artikli 133 lõike 3 alusel enam kättesaadavad käesoleva määruse artiklites 138–144 ning määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklites 103w, 103x ja 103y loetletud meetmete jaoks ning neid ei tohi vastavalt kättesaadavaks teha; |
| --- | --- |

a)

jääma ühtsesse otsemaksete kavasse ja need ei tohi toetusprogrammide rakendamisele järgnevatel aastatel olla artikli 133 lõike 3 alusel enam kättesaadavad käesoleva määruse artiklites 138–144 ning määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklites 103w, 103x ja 103y loetletud meetmete jaoks ning neid ei tohi vastavalt kättesaadavaks teha;

| b) | vähendama samas ulatuses toetusprogrammides käesoleva määruse artiklites 138–144 ning määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklites 103w, 103x ja 103y loetletud meetmeteks kasutada olevaid vahendeid. |
| --- | --- |

b)

vähendama samas ulatuses toetusprogrammides käesoleva määruse artiklites 138–144 ning määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklites 103w, 103x ja 103y loetletud meetmeteks kasutada olevaid vahendeid.

Artikkel 138

Müügi edendamine kolmandate riikide turgudel

1.   Käesoleva artikli kohane toetus hõlmab teavitus- või müügiedendusmeetmeid, mis on suunatud liidu veinidele kolmandates riikides, et suurendada nende konkurentsivõimet kõnealustes riikides.

2.   Lõikes 1 osutatud meetmed on suunatud kaitstud päritolunimetuse või kaitstud geograafilise tähisega veinidele või veinidele, millele on märgitud viinamarjasort.

3.   Lõikes 1 osutatud meetmed võivad hõlmata üksnes järgmist:

| a) | avalikke suhteid, müügiedendus- või reklaamimeetmeid, eelkõige neid, mis rõhutavad liidu toodete eeliseid, eriti seoses kvaliteedi, toiduohutuse või keskkonnasõbralikkusega; |
| --- | --- |

a)

avalikke suhteid, müügiedendus- või reklaamimeetmeid, eelkõige neid, mis rõhutavad liidu toodete eeliseid, eriti seoses kvaliteedi, toiduohutuse või keskkonnasõbralikkusega;

| b) | osalemist rahvusvahelise tähtsusega üritustel, messidel või näitustel; |
| --- | --- |

b)

osalemist rahvusvahelise tähtsusega üritustel, messidel või näitustel;

| c) | teavituskampaaniaid, mis tutvustavad eelkõige päritolunimetusi, geograafilisi tähiseid ja mahetootmist hõlmavaid liidu süsteeme; |
| --- | --- |

c)

teavituskampaaniaid, mis tutvustavad eelkõige päritolunimetusi, geograafilisi tähiseid ja mahetootmist hõlmavaid liidu süsteeme;

| d) | uurimusi uute turgude kohta, mis on vajalikud turuväljundite laiendamiseks; |
| --- | --- |

d)

uurimusi uute turgude kohta, mis on vajalikud turuväljundite laiendamiseks;

| e) | uurimusi teavitus- ja müügiedendusmeetmete tulemuste hindamiseks. |
| --- | --- |

e)

uurimusi teavitus- ja müügiedendusmeetmete tulemuste hindamiseks.

4.   Liidu toetus edendusmeetmetele ei tohi ületada 50 % abikõlblikest kulutustest.

Artikkel 139

Viinamarjaistanduste ümberkorraldamine ja muutmine

1.   Viinamarjaistanduste ümberkorraldamise ja muutmise meetmete eesmärk on suurendada veinitootjate konkurentsivõimet.

2.   Viinamarjaistanduste ümberkorraldamist ja muutmist toetatakse käesoleva artikli alusel üksnes siis, kui liikmesriigid esitavad oma tootmisvõimsuse ülevaate vastavalt artikli 304 lõikele 3.

3.   Viinamarjaistanduste ümberkorraldus- ja muutmistoetus võib hõlmata ainult ühte või mitut järgmist tegevust:

| a) | sordivahetus, sealhulgas ümberpookimise teel; |
| --- | --- |

a)

sordivahetus, sealhulgas ümberpookimise teel;

| b) | viinamarjaistanduste ümberpaigutamine; |
| --- | --- |

b)

viinamarjaistanduste ümberpaigutamine;

| c) | viinamarjaistanduste haldamise parandamine. |
| --- | --- |

c)

viinamarjaistanduste haldamise parandamine.

Ei toetata selliste Viinamarjaistanduste tavapärast uuendamist, kus viinapuud on ealiselt vananenud
  , see tähendab sama viinamarjasordi istutamist samale maatükile, rakendades samu viinamarjakasvatuse võtteid, ei toetata
  .

Liikmesriigid võivad sätestada lisatingimusi, eelkõige seoses asendatavate viinapuude vanusega. [ME 22]

4.   Viinamarjaistanduste ümberkorraldus- ja muutmistoetuse vormid võivad olla üksnes järgmised:

| a) | meetme rakendamisest tingitud sissetulekute kaotamise puhul tootjatele antav hüvitis; |
| --- | --- |

a)

meetme rakendamisest tingitud sissetulekute kaotamise puhul tootjatele antav hüvitis;

| b) | toetus ümberkorraldus- ja muutmiskulude katmiseks. |
| --- | --- |

b)

toetus ümberkorraldus- ja muutmiskulude katmiseks.

5.   Lõike 4 punktis a osutatud sissetulekute kaotamise eest tootjatele antav hüvitis võib katta kuni 100 % vastavast kahjumist ning seda võib anda ühes järgmistest vormidest:

| a) | olenemata II osa I jaotise III peatüki IVa jao II alajaost istutusõiguse kohta üleminekuajal nii uute kui ka vanade viinapuude üheaegse olemasolu lubamine kindla ajavahemiku vältel, mis ei tohi olla pikem kui kolm aastat, kuni lõpeb istutusõigus üleminekuajal; |
| --- | --- |

a)

olenemata II osa I jaotise III peatüki IVa jao II alajaost istutusõiguse kohta üleminekuajal nii uute kui ka vanade viinapuude üheaegse olemasolu lubamine kindla ajavahemiku vältel, mis ei tohi olla pikem kui kolm aastat, kuni lõpeb istutusõigus üleminekuajal;

| b) | rahaline hüvitis. |
| --- | --- |

b)

rahaline hüvitis.

6.   Liidu toetus viinamarjaistanduste ümberkorraldamise ja muutmise tegelike kulude katmiseks ei tohi olla suurem kui 50 %. Määruse (EÜ) nr 1083/2006 kohaselt lähenemise piirkondadeks liigitatud piirkondades ei tohi liidu toetus ümberkorraldus- ja muutmiskulude katmiseks ületada 75 %.

Artikkel 140

Roheline korje

1.   Käesolevas artiklis tähendab „roheline korje” ebaküpsete viinamarjakobarate täielikku hävitamist või eemaldamist, mille tulemusel asjaomase ala saak langeb nullini.

Kaubanduslike viinamarjade viinapuude külge jätmist pärast tavapärase tootmistsükli lõppu (koristamata jätmine) ei käsitata rohelise korjena. [ME 23]

2.   Rohelise korje toetuse eesmärk on taastada liidu veinituru pakkumise ja nõudluse tasakaal, et vältida turukriise.

3.   Rohelise korje toetust võib anda hüvitisena kindlasummalise toetuse vormis hektari kohta ja selle määrab asjaomane liikmesriik.

Toetus ei tohi olla suurem kui 50 % viinamarjakobarate hävitamise või eemaldamise otseste kulude summast ning sissetuleku kaotusest seoses sellise hävitamise või eemaldamisega.

4.   Asjaomased liikmesriigid kehtestavad objektiivsetel kriteeriumidel põhineva süsteemi tagamaks, et rohelise korje meetme alusel üksikisikutest veinitootjatele antav hüvitis ei ületaks lõike 3 teises lõigus osutatud ülemmäära.

Artikkel 141

Investeerimisfondid

1.   Investeerimisfondide loomiseks antava toetusega abistatakse tootjaid, kes soovivad end turu kõikumise vastu kindlustada.

2.   Investeerimisfondide loomiseks antavat toetust võib anda ajutise ja väheneva abi vormis fondide halduskulude katmiseks.

Artikkel 142

Saagikindlustus

1.   Saagikindlustuse toetuse eesmärk on kaitsta tootjate sissetulekut loodusõnnetuste, halbade ilmastikutingimuste, haiguste või kahjurite leviku mõjude eest.

Mõistel „ebasoodsad ilmastikutingimused” on sama tähendus, kui komisjoni 15. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1857/2006 (mis käsitleb asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist põllumajandustoodete tootmisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes) (24) artikli 2 lõikes 8 esitatud mõistel „loodusõnnetusega võrreldavad ebasoodsad ilmastikutingimused”. [ME 24]

2.   Saagikindlustuse toetust võib anda liidu rahalise toetuse vormis, mis ei tohi ületada:

| a) | 80 % kindlustusmaksetest, mille tootjad on tasunud enda kindlustamiseks loodusõnnetustega võrreldavate halbade ilmastikutingimuste põhjustatud kahju vastu; |
| --- | --- |

a)

80 % kindlustusmaksetest, mille tootjad on tasunud enda kindlustamiseks loodusõnnetustega võrreldavate halbade ilmastikutingimuste põhjustatud kahju vastu;

| b) | 50 % kindlustusmaksetest, mille tootjad on tasunud enda kindlustamiseks:






  i) | punktis a osutatud kahjude ja halbadest ilmastikutingimustest tulenevate muude kahjude vastu; |
| --- | --- | --- |

b)

50 % kindlustusmaksetest, mille tootjad on tasunud enda kindlustamiseks:

i)

punktis a osutatud kahjude ja halbadest ilmastikutingimustest tulenevate muude kahjude vastu;

| ii) | loomade tekitatud kahjude ning taimehaigustest või kahjurite levikust tulenevate kahjude vastu. |
| --- | --- |

ii)

loomade tekitatud kahjude ning taimehaigustest või kahjurite levikust tulenevate kahjude vastu.

3.   Saagikindlustuse toetust võib anda üksnes siis, kui asjaomased kindlustushüvitised ei hüvita tootjatele üle 100 % sissetuleku kaotusest, võttes arvesse kõiki tootjatele võimaldatavaid hüvitisi muudest kindlustusriskiga seotud toetuskavadest.

4.   Saagikindlustuse toetus ei tohi moonutada kindlustusturu konkurentsi.

Artikkel 143

Investeeringud

1.   Toetust võib anda nii materiaalseteks kui ka mittemateriaalseteks investeeringuteks töötlemisrajatistesse, veinitehaste infrastruktuuri ja veini turustamisse, mis parandavad ettevõtte majanduse üldist tulemuslikkust ja on seotud ühe või mitme järgmise tegevusega:

| a) | XII lisa II osas osutatud toodete tootmine ja turustamine; |
| --- | --- |

a)

XII lisa II osas osutatud toodete tootmine ja turustamine;

| b) | XII lisa II osas osutatud toodetega seotud uute toodete, protsesside ja tehnoloogia arendus. |
| --- | --- |

b)

XII lisa II osas osutatud toodetega seotud uute toodete, protsesside ja tehnoloogia arendus.

2.   Lõike 1 kohast toetuse ülemmäära kohaldatakse ainult mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate suhtes komisjoni 6. mai 2003. aasta soovituse 2003/361/EÜ (mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate määratluse kohta) (25) tähenduses. Assooride, Madeira, Kanaari saarte, määruse (EÜ) nr 1405/2006 tähenduses väiksemate Egeuse saarte ja Prantsuse ülemeredepartemangude territooriumide puhul ei kohaldata ülemmäära (suuruse) suhtes piiranguid. Soovituse 2003/361/EÜ lisa I jaotise artikli 2 lõikega 1 hõlmamata ettevõtjate suhtes, kellel on vähem kui 750 töötajat või kelle käive on väiksem kui 200 miljonit eurot, vähendatakse abi ülemmäära poole võrra.

Toetust ei anta raskustes olevatele ettevõtjatele, nagu need on määratletud raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks ette nähtud riigiabi käsitlevates liidu suunistes (26).

3.   Abikõlblikeks kulutusteks ei peeta määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 71 lõike 3 punktides a, b ja c osutatud kuluelemente.

4.   Seoses lubatavate investeerimiskuludega kehtivad liidu toetuse suhtes järgmised abi maksimummäärad:

| a) | 50 % määruse (EÜ) nr 1083/2006 kohaselt lähenemise piirkondadeks liigitatud piirkondade puhul; |
| --- | --- |

a)

50 % määruse (EÜ) nr 1083/2006 kohaselt lähenemise piirkondadeks liigitatud piirkondade puhul;

| b) | 40 % nende piirkondade puhul, mis ei ole lähenemise piirkonnad; |
| --- | --- |

b)

40 % nende piirkondade puhul, mis ei ole lähenemise piirkonnad;

| c) | 75 % määruse (EÜ) nr 247/2006 kohaste äärepoolseimate piirkondade puhul; |
| --- | --- |

c)

75 % määruse (EÜ) nr 247/2006 kohaste äärepoolseimate piirkondade puhul;

| d) | 65 % määruse (EÜ) nr 1405/2006 kohaste väiksemate Egeuse saarte puhul. |
| --- | --- |

d)

65 % määruse (EÜ) nr 1405/2006 kohaste väiksemate Egeuse saarte puhul.

5.   Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud toetuse suhtes kohaldatakse mutatis mutandis määruse (EÜ) nr 1698/2005 artiklit 72.

Artikkel 144

Kõrvalsaaduste destilleerimine

1.   Toetust võib anda veinivalmistamise kõrvalsaaduste vabatahtlikuks või kohustuslikuks destilleerimiseks, mis toimub kooskõlas XIII lisa II osa D jaos kehtestatud tingimustega.

Toetuse suurus määratakse kindlaks toodetud alkoholi mahuprotsendi ja alkoholikoguse (hektoliitrites) alusel. Toetust ei maksta destilleeritavates kõrvalsaadustes sisalduva alkoholikoguse eest, mis on suurem kui 10 % toodetud veinis sisalduvast alkoholikogusest.

2.   Abi maksimaalsed tasemed põhinevad kogumise ja töötlemise kuludel ning need määrab kindlaks komisjon rakendusaktidega vastavalt artiklile 147.

3.   Alkoholi, mis on saadud lõikes 1 osutatud destilleerimise käigus, milleks on antud toetust, kasutatakse üksnes tööstuslikult või energia saamiseks, et vältida konkurentsi moonutamist.

Artikkel 145

Nõuetele vastavus

Kui põllumajandustootjate puhul tuvastatakse, et nad on oma põllumajandusettevõttes mis tahes ajal kolme aasta jooksul alates ümberkorraldamise ja muutmise toetusprogrammide alusel saadud maksest või mis tahes ajal ühe aasta jooksul alates rohelise korje toetusprogrammide alusel saadud maksest rikkunud määruse (EÜ) nr 73/2009 artiklis 6 ning artiklites 22–24 osutatud kohustuslikke majandamisnõudeid ja häid põllumajandus- ja keskkonnatingimusi ning rikkumine tuleneb põllumajandustootjale omistatavast tegevusest või tegevusetusest, vähendatakse toetuse summat või tühistatakse see kas osaliselt või täielikult, sõltuvalt rikkumise tõsidusest, ulatusest, kestusest ja korduvusest, ning põllumajandustootja peab vajaduse korral toetuse nimetatud sätetes määratud tingimuste kohaselt tagastama.

IV   alajagu

Menetlussätted

Artikkel 146

Volituste delegeerimine

Selleks et tagada toetusprogrammide eesmärkide saavutamine ja Euroopa Liidu vahendite sihipärane kasutamine, võib komisjon
  artikli 321 kohaste
  delegeeritud õigusaktidega vastu võtta eeskirjad:

| a) | kulude eest vastutamise kohta alates toetusprogrammi esitamise kuupäevast või toetusprogrammi muutmisest kuni selle kohaldamise alguskuupäevani; |
| --- | --- |

a)

kulude eest vastutamise kohta alates toetusprogrammi esitamise kuupäevast või toetusprogrammi muutmisest kuni selle kohaldamise alguskuupäevani;

| b) | toetusmeetmete abikõlblikkuse kriteeriumide, toetuskõlblike kululiikide ja tegevuste kohta, toetuskõlbmatute meetmete kohta ning toetuse ülemmäära kohta meetmete kaupa; |
| --- | --- |

b)

toetusmeetmete abikõlblikkuse kriteeriumide, toetuskõlblike kululiikide ja tegevuste kohta, toetuskõlbmatute meetmete kohta ning toetuse ülemmäära kohta meetmete kaupa;

| c) | toetusprogrammide muutmise kohta pärast nende kohaldamise algust; |
| --- | --- |

c)

toetusprogrammide muutmise kohta pärast nende kohaldamise algust;

| d) | ettemaksete nõuete ja künniste kohta, sealhulgas tagatise nõue ettemakse korral; |
| --- | --- |

d)

ettemaksete nõuete ja künniste kohta, sealhulgas tagatise nõue ettemakse korral;

| e) | sisalduvate üldsätete ja mõistete kohta käesoleva jao kohaldamiseks; |
| --- | --- |

e)

sisalduvate üldsätete ja mõistete kohta käesoleva jao kohaldamiseks;

| f) | toetusmeetmete väärkasutuse ärahoidmise kohta, sealhulgas piirangud projektide topeltrahastamise vältimiseks; |
| --- | --- |

f)

toetusmeetmete väärkasutuse ärahoidmise kohta, sealhulgas piirangud projektide topeltrahastamise vältimiseks;

| g) | veinivalmistamise kõrvalsaaduste kõrvaldamise kohta tootjate poolt ja erandite kohta kõnealusest kohustustest, et vältida täiendavat halduskoormust, ning sätete kohta destilleerijate vabatahtlikuks sertifitseerimiseks; |
| --- | --- |

g)

veinivalmistamise kõrvalsaaduste kõrvaldamise kohta tootjate poolt ja erandite kohta kõnealusest kohustustest, et vältida täiendavat halduskoormust, ning sätete kohta destilleerijate vabatahtlikuks sertifitseerimiseks;

| h) | nõuete kehtestamise kohta, sealhulgas liikmesriikide tehtavad konkreetsed kontrollid toetusmeetmete rakendamiseks, samuti piirangud ja kontroll, selleks et tagada kooskõla toetusmeetmete ulatusega; |
| --- | --- |

h)

nõuete kehtestamise kohta, sealhulgas liikmesriikide tehtavad konkreetsed kontrollid toetusmeetmete rakendamiseks, samuti piirangud ja kontroll, selleks et tagada kooskõla toetusmeetmete ulatusega;

| i) | maksete peatamise kohta komisjoni poolt, juhul kui liikmesriik ei täida teavitamise kohustust või annab valeteavet; |
| --- | --- |

i)

maksete peatamise kohta komisjoni poolt, juhul kui liikmesriik ei täida teavitamise kohustust või annab valeteavet;

| j) | seoses toetusesaajatele tehtavate maksetega, sealhulgas maksed kindlustusvahendajate kaudu artikliga 142 ettenähtud juhul, alusetult makstud summade tagasimaksmisega, riiklike karistustega ja kunstlikult tekitatud tingimustega toetuse saamiseks. |
| --- | --- |

j)

seoses toetusesaajatele tehtavate maksetega, sealhulgas maksed kindlustusvahendajate kaudu artikliga 142 ettenähtud juhul, alusetult makstud summade tagasimaksmisega, riiklike karistustega ja kunstlikult tekitatud tingimustega toetuse saamiseks.

Artikkel 147

Rakendamisvolitused

Komisjon võib
  vastavalt artikli 323 lõikes 1a osutatud kontrollimenetlusele
  rakendusaktidega võtta käesoleva jao kohaldamiseks vajalikud meetmed seoses:

| a) | toetusprogrammidest teatamise nõuetega, sealhulgas sisu, vorm, ajastus, tähtajad ja teatamise viis ning vastav rahastamiskava, ning seoses programmi läbivaatamise nõuetega; |
| --- | --- |

a)

toetusprogrammidest teatamise nõuetega, sealhulgas sisu, vorm, ajastus, tähtajad ja teatamise viis ning vastav rahastamiskava, ning seoses programmi läbivaatamise nõuetega;

| b) | riigiabi teatistega; |
| --- | --- |

b)

riigiabi teatistega;

| c) | taotlemis- ja valikumenetlusega; |
| --- | --- |

c)

taotlemis- ja valikumenetlusega;

| d) | toetusmeetmete hindamisega; |
| --- | --- |

d)

toetusmeetmete hindamisega;

| e) | abi arvutamise ja maksmisega rohelise korje ja kõrvalsaaduste destilleerimise puhul; |
| --- | --- |

e)

abi arvutamise ja maksmisega rohelise korje ja kõrvalsaaduste destilleerimise puhul;

| f) | finantsjuhtimise nõuetega ja liikmesriikide tehtavate kontrollidega toetusmeetmete üle; |
| --- | --- |

f)

finantsjuhtimise nõuetega ja liikmesriikide tehtavate kontrollidega toetusmeetmete üle;

| g) | eeskirjadega meetmete ühtsuse kohta; |
| --- | --- |

g)

eeskirjadega meetmete ühtsuse kohta;

| h) | eeskirjadega mittevastavuse tuvastamise kohta ning summade vähendamise, tühistamise ja tagasimaksmise kohta artikli 145 kohaldamiseks. |
| --- | --- |

h)

eeskirjadega mittevastavuse tuvastamise kohta ning summade vähendamise, tühistamise ja tagasimaksmise kohta artikli 145 kohaldamiseks.

VIII   jagu

Mesindussektori erisätted

Artikkel 148

Reguleerimisala

1.   Mesindustoodete tootmise ja turustamise üldtingimuste parandamiseks võib iga liikmesriik koostada kolmeaastase riikliku programmi (edaspidi „mesindusprogramm”).

2.   Liikmesriigid võivad maksta riiklikku eriabi, mida antakse struktuuri- või loodustingimuste poolest ebasoodsas olukorras olevate mesilate kaitsmiseks või majandusarengu programmide raames, välja arvatud tootmiseks või turustamiseks mõeldud abi. Kõnealusest abist peavad liikmesriigid komisjonile teatama artiklis 152 sätestatud mesindusprogrammi esitamisel.

Artikkel 149

Mesindusprogramm

Mesindusprogrammides võib ette näha järgmisi meetmeid:

| a) | tehniline abi mesinikele ja mesinike rühmitustele; |
| --- | --- |

a)

tehniline abi mesinikele ja mesinike rühmitustele;

| b) | varroatoositõrje; |
| --- | --- |

b)

varroatoositõrje;

| c) | mesilaste rändpidamise ratsionaliseerimine; |
| --- | --- |

c)

mesilaste rändpidamise ratsionaliseerimine;

| d) | meetmed mee füüsikalis-keemilisi analüüse tegevate laborite toetamiseks; |
| --- | --- |

d)

meetmed mee füüsikalis-keemilisi analüüse tegevate laborite toetamiseks;

| e) | toetusmeetmed mesitarude hulga suurendamiseks liidus; |
| --- | --- |

e)

toetusmeetmed mesitarude hulga suurendamiseks liidus;

| f) | koostöö asutustega, kes on spetsialiseerunud mesindust ja mesindustooteid käsitlevate rakendusuuringute programmide täitmisele. |
| --- | --- |

f)

koostöö asutustega, kes on spetsialiseerunud mesindust ja mesindustooteid käsitlevate rakendusuuringute programmide täitmisele.

Vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 1698/2005 Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist rahastatavate meetmete suhtes mesindusprogrammi ei kohaldata.

Artikkel 150

Mesindussektori tootmis- ja turustusstruktuuri uuring

Selleks et vastata artikli 151 lõikes 1 sätestatud osalise rahastamise tingimustele, peavad liikmesriigid oma territooriumil korraldama mesindussektori tootmis- ja turustusstruktuuri uuringuid.

Artikkel 151

Rahastamine

1.   Liit rahastab mesindusprogramme osaliselt, hüvitades kuni 50 % liikmesriikide kantud kuludest.

2.   Mesindusprogrammide raames võetud meetmetega seotud kulutused peavad liikmesriikidel olema tehtud iga aasta 15. oktoobriks.

Artikkel 152

Nõustamine

Mesindusprogramm tuleb koostada tihedas koostöös esindusorganisatsioonide ja mesindusühistutega. Programm esitatakse komisjonile kinnitamiseks.

Artikkel 153

Volituste delegeerimine

Selleks et tagada Euroopa Liidu vahendite tõhus kasutamine mesindussektori puhul, võib komisjon
  artikli 321 kohaste
  delegeeritud õigusaktidega vastu võtta eeskirjad:

| a) | kohustuste kohta seoses riiklike programmide sisuga ja artiklis 150 osutatud uuringutega ning |
| --- | --- |

a)

kohustuste kohta seoses riiklike programmide sisuga ja artiklis 150 osutatud uuringutega ning

| b) | tingimuste kohta seoses igale osalevale liikmesriigile liidu rahalise toetuse jaotamisega, mis põhineb muu hulgas tarude koguarvul liidus. |
| --- | --- |

b)

tingimuste kohta seoses igale osalevale liikmesriigile liidu rahalise toetuse jaotamisega, mis põhineb muu hulgas tarude koguarvul liidus.

Artikkel 154

Rakendamisvolitused

Komisjon võib
  vastavalt artikli 323 lõikes 1a osutatud kontrollimenetlusele
  rakendusaktidega:

| a) | vastu võtta eeskirjad, milles käsitletakse liikmesriikide teatisi riiklike programmide kohta ja kõnealuste programmide kohandamise kohta, sealhulgas seirekavad; |
| --- | --- |

a)

vastu võtta eeskirjad, milles käsitletakse liikmesriikide teatisi riiklike programmide kohta ja kõnealuste programmide kohandamise kohta, sealhulgas seirekavad;

| b) | vastu võtta eeskirjad, et välistada mesindusprogrammi raames rahastatud meetmete samaaegne rahastamine liidu mõne muu kava raames, ning eeskirjad kasutamata vahendite ümberjaotamise kohta; |
| --- | --- |

b)

vastu võtta eeskirjad, et välistada mesindusprogrammi raames rahastatud meetmete samaaegne rahastamine liidu mõne muu kava raames, ning eeskirjad kasutamata vahendite ümberjaotamise kohta;

| c) | heaks kiita liikmesriikide esitatud mesindusprogrammid, sealhulgas liidu rahaliste toetuse eraldamine; |
| --- | --- |

c)

heaks kiita liikmesriikide esitatud mesindusprogrammid, sealhulgas liidu rahaliste toetuse eraldamine;

| d) | ajakohastada statistikat mesitarude arvu kohta, mis põhineb liikmesriikidelt saadud teabel. |
| --- | --- |

d)

ajakohastada statistikat mesitarude arvu kohta, mis põhineb liikmesriikidelt saadud teabel.

IX   jagu

Siidiussisektori toetused

Artikkel 155

Siidiussikasvatajatele antav toetus

1.   Toetust antakse liidus kasvatatud ning CN-koodi 0106 90 00 alla kuuluvate siidiusside ja CN-koodi 0511 99 85 alla kuuluvate siidiussimunade puhul.

2.   Toetust antakse siidiussikasvatajatele iga kasutatud siidiussimunade kasti kohta tingimusel, et kastid sisaldavad kindlaksmääratavat munade miinimumkogust ja usside kasvatamine on edukalt lõpetatud.

3.   Liikmesriikidel on õigus anda toetust ainult neile siidiussikasvatajatele, kes on siidiussimunade kastid saanud heakskiidetud asutuselt ja kes on pärast kasvatamise edukat lõpetamist tarninud saadud kookonid heakskiidetud asutusele.

4.   Nõukogu võtab aluslepingu artikli 43 lõike 3 kohaselt meetmed toetuse kindlaksmääramiseks ühe kasutatud siidiussimunade kasti kohta

  Komisjon kehtestab artikli 323 lõikes 1a osutatud kontrollimenetluse kohaselt vastu võetud rakendusaktidega siidiussikasvatajatele antava toetuse summa, võttes arvesse siidiussikasvatussektori korraldust liidu teatavates piirkondades ning vajadust hõlbustada pakkumise kohandamist turuolukorraga
  . [ME 25]

Artikkel 156

Volituste delegeerimine

Selleks et tagada Euroopa Liidu vahendite tõhus kasutamine, võib komisjon
  artikli 321 kohaste
  delegeeritud õigusaktidega vastu võtta eeskirjad:

| a) | munade miinimumkoguse ja muude tingimuste kohta seoses artikli 155 lõikes 2 osutatud eduka usside kasvatamisega; |
| --- | --- |

a)

munade miinimumkoguse ja muude tingimuste kohta seoses artikli 155 lõikes 2 osutatud eduka usside kasvatamisega;

| b) | tingimuste kohta, mida artikli 155 lõikes 3 osutatud heakskiidetud asutused peavad täitma. |
| --- | --- |

b)

tingimuste kohta, mida artikli 155 lõikes 3 osutatud heakskiidetud asutused peavad täitma.

Artikkel 157

Rakendamisvolitused

Komisjon võtab
  artikli 323 lõikes 1a osutatud kontrollimenetluse kohaselt vastu võetud
  rakendusaktidega kõik vajalikud meetmed käesoleva jao kohaldamiseks seoses:

| a) | abitaotluste ja saatedokumentidega: |
| --- | --- |

a)

abitaotluste ja saatedokumentidega:

| b) | toetuse vähendamisega hilinenud taotluse esitamisel; |
| --- | --- |

b)

toetuse vähendamisega hilinenud taotluse esitamisel;

| c) | kontrolliga, mida liikmesriigid teevad artikli 155 lõikes 3 osutatud heakskiidetud asutuste suhtes |
| --- | --- |

c)

kontrolliga, mida liikmesriigid teevad artikli 155 lõikes 3 osutatud heakskiidetud asutuste suhtes

| d) | liikmesriikide teatistega. |
| --- | --- |

d)

liikmesriikide teatistega.

II   JAOTIS

TURUSTAMISEESKIRJAD JA TOOTJAORGANISATSIOONID

I   PEATÜKK

Turustamiseeskirjad

I   jagu

Turustamisstandardid

I   alajagu

Sissejuhatavad sätted

Artikkel 158

Reguleerimisala

Ilma et see piiraks I lisas loetletud toodete ja II lisa I osas osutatud põllumajandusliku päritolu etüülalkoholi suhtes kohaldatavaid sätteid ning veterinaaria ja toiduainete sektoris vastuvõetud eeskirju, millega tagatakse toodete vastavus hügieeni- ja tervishoiunormidele ning loomade ja inimeste tervise kaitse, sätestatakse käesolevas jaos üldist turustamisstandardit ning turustamisstandardeid käsitlevad eeskirjad iga sektori ja/või I lisas loetletud toodete ning II lisa I osas osutatud põllumajandusliku päritolu etüülalkoholi kohta.

II   alajagu

Üldine turustamisstandard

Artikkel 159

Vastavus üldisele turustamisstandardile

1.   Käesoleva määruse kohaldamisel vastab toode „üldisele turustamisstandardile”, kui see on veatu ja standardse turustuskvaliteediga.

2.   Kui III alajao ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/36/EÜ (27) ning nõukogu direktiivide 2001/110/EÜ (28), 2001/111/EÜ (29), 2001/112/EÜ (30), 2001/113/EÜ (31) ja 2001/114/EÜ (32) kohaselt ei ole turustamisstandardeid ei ole, võib käesoleva määruse I lisas loetletud tooteid, mis on inimtoiduna ette nähtud jaemüügiks vastavalt määruse (EÜ) nr 178/2002 artikli 3 lõikele 7, turustada üksnes sel juhul, kui need vastavad üldisele turustamisstandardile.

3.   Toodet käsitatakse üldisele turustamisstandardile vastavana, kui turustamiseks ettenähtud toode vastab kohaldatavale standardile, mille on vajaduse korral vastu võtnud üks XI lisas loetletud rahvusvahelistest organisatsioonidest.

Artikkel 160

Volituste delegeerimine

Komisjon võib turuolukorra muutustele reageerimiseks ja iga sektori eripära arvestamiseks võtta
  artikli 321 kohaste
  delegeeritud õigusaktidega vastu ja muuta artikli 159 lõikes 1 osutatud üldise turustamisstandardiga seotud nõudeid ja kõnealuse artikli lõikes 3 osutatud vastavuseeskirju ning teha neist erandeid.

III   alajagu

Sektori- või tootepõhised turustamisstandardid

Artikkel 161

Üldpõhimõte

Tooteid, mille suhtes kehtivad sektori- või tootepõhised turustamisstandardid, võib liidus turustada üksnes kooskõlas selliste standarditega.

Artikkel 162

Kehtestamine ja sisu

1.   Selleks et võtta arvesse tarbijate ootusi ja aidata kaasa põllumajandustoodete majanduslike tootmis- ja turustustingimuste, samuti nende kvaliteedi parandamisele, võib komisjon
  artikli 321 kohaste
  delegeeritud õigusaktidega vastu võtta artikli 158 kohaselt sektori- või tootepõhised turustamisstandardid kõigil turustusetappidel, samuti selliste standardite kohaldamisel tehtavad erandid, selleks et kohaneda pidevalt muutuvate turutingimustega, rahuldada tarbijate nõudmisi ning võtta arvesse asjaomaste rahvusvaheliste standardite arengusuundi ja vältida takistuste tekkimist tootearendusel.

2.   Lõikes 1 osutatud turustamisstandardid võivad olla seotud nõuetega järgmiste tegurite suhtes:

| a) | muud kui käesolevas määruses sätestatud mõisted, nimetused ja/või müüginimetused ning rümpade ja rümbaosade loetelud, mille suhtes kohaldatakse XII lisa; |
| --- | --- |

a)

muud kui käesolevas määruses sätestatud mõisted, nimetused ja/või müüginimetused ning rümpade ja rümbaosade loetelud, mille suhtes kohaldatakse XII lisa;

| b) | klassifitseerimiskriteeriumid, nagu klassidesse liigitamine, kaal, suurus, vanus, kategooria; |
| --- | --- |

b)

klassifitseerimiskriteeriumid, nagu klassidesse liigitamine, kaal, suurus, vanus, kategooria;

| c) | taimesort või loomatõug või kaubanduslik tüüp; |
| --- | --- |

c)

taimesort või loomatõug või kaubanduslik tüüp;

| d) | esitusviis, müüginimetused, kohustuslike turustamisstandarditega seotud märgistus, pakkimiskeskuste suhtes kohaldatavad eeskirjad, märgistamine, ümbrised, saagikoristusaasta ja eritingimuste kasutamine; |
| --- | --- |

d)

esitusviis, müüginimetused, kohustuslike turustamisstandarditega seotud märgistus, pakkimiskeskuste suhtes kohaldatavad eeskirjad, märgistamine, ümbrised, saagikoristusaasta ja eritingimuste kasutamine;

| e) | kriteeriumid, nagu välimus, konsistents, vastavus, tooteomadused; |
| --- | --- |

e)

kriteeriumid, nagu välimus, konsistents, vastavus, tooteomadused;

| f) | tootmises kasutatud teatavad ained, koostisosad või koostisained, sealhulgas nende kvantitatiivne sisaldus, puhtus ja identifitseerimine; |
| --- | --- |

f)

tootmises kasutatud teatavad ained, koostisosad või koostisained, sealhulgas nende kvantitatiivne sisaldus, puhtus ja identifitseerimine;

| g) | tootmistüüp ja tootmismeetod, sealhulgas veinivalmistustavad, vastavad halduseeskirjad ja käitlusahel; |
| --- | --- |

g)

tootmistüüp ja tootmismeetod, sealhulgas veinivalmistustavad, vastavad halduseeskirjad ja käitlusahel;

| h) | virrete ja veinide kupaaž ja segamine, sealhulgas nende mõisted ja nende suhtes kehtivad piirangud; |
| --- | --- |

h)

virrete ja veinide kupaaž ja segamine, sealhulgas nende mõisted ja nende suhtes kehtivad piirangud;

| i) | säilitamismeetod ja -temperatuur; |
| --- | --- |

i)

säilitamismeetod ja -temperatuur;

| j) | põllumajandustootmise asukoht ja /või päritolu; |
| --- | --- |

j)

põllumajandustootmise asukoht ja /või päritolu;

| k) | kogumise sagedus, tarnimine, säilitamine ja käitlemine; |
| --- | --- |

k)

kogumise sagedus, tarnimine, säilitamine ja käitlemine;

| l) | tootja ja/või tööstuskäitise, kus toode on valmistatud või töödeldud, identifitseerimine ja registreerimine; |
| --- | --- |

l)

tootja ja/või tööstuskäitise, kus toode on valmistatud või töödeldud, identifitseerimine ja registreerimine;

| m) | veesisalduse protsent; |
| --- | --- |

m)

veesisalduse protsent;

| n) | piirangud seoses teatavate ainete kasutamisega ja/või tegevuste rakendamisega; |
| --- | --- |

n)

piirangud seoses teatavate ainete kasutamisega ja/või tegevuste rakendamisega;

| o) | erikasutus; |
| --- | --- |

o)

erikasutus;

| p) | äridokumendid, saatedokumendid ja registrite pidamine; |
| --- | --- |

p)

äridokumendid, saatedokumendid ja registrite pidamine;

| q) | ladustamine, transport; |
| --- | --- |

q)

ladustamine, transport;

| r) | sertifitseerimismenetlus; |
| --- | --- |

r)

sertifitseerimismenetlus;

| s) | tingimused, millega reguleeritakse selliste toodete müümist, valdamist, ringlust ja kasutamist, mis ei vasta lõikes 1 osutatud sektori- või tootepõhistele turustamisstandarditele ja/või artiklis 163 osutatud mõistetele, nimetustele ja müüginimetustele, ning kõrvalsaaduste kõrvaldamist; |
| --- | --- |

s)

tingimused, millega reguleeritakse selliste toodete müümist, valdamist, ringlust ja kasutamist, mis ei vasta lõikes 1 osutatud sektori- või tootepõhistele turustamisstandarditele ja/või artiklis 163 osutatud mõistetele, nimetustele ja müüginimetustele, ning kõrvalsaaduste kõrvaldamist;

| t) | tähtajad; |
| --- | --- |

t)

tähtajad;

| u) | liikmesriikide teatised, eri asutuste teatised liikmesriikide pädevatele asutustele ning eeskirjad eri toodete statistiliste turuandmete hankimise kohta. |
| --- | --- |

u)

liikmesriikide teatised, eri asutuste teatised liikmesriikide pädevatele asutustele ning eeskirjad eri toodete statistiliste turuandmete hankimise kohta.

3.   Lõikes 1 osutatud sektori- või tootepõhised turustamisstandardid kehtestatakse ilma Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses [põllumajandustoodete kvaliteedikavade määrus] esitatud vabatahtlikke kvaliteedimärkeid käsitlevaid sätteid piiramata ja võttes arvesse:

| a) | asjaomaste toodete eripära; |
| --- | --- |

a)

asjaomaste toodete eripära;

| b) | vajadust tagada tingimused nende toodete sujuvaks turuleviimiseks; |
| --- | --- |

b)

vajadust tagada tingimused nende toodete sujuvaks turuleviimiseks;

| c) | tarbijate huvi saada toote kohta piisavat ja läbipaistvat teavet, sealhulgas tootmiskoha kohta, mis määratakse kindlaks iga juhtumi puhul eraldi, lähtudes geograafilisest asukohast; |
| --- | --- |

c)

tarbijate huvi saada toote kohta piisavat ja läbipaistvat teavet, sealhulgas tootmiskoha kohta, mis määratakse kindlaks iga juhtumi puhul eraldi, lähtudes geograafilisest asukohast;

| d) | vajaduse korral meetodid, mida kasutatakse toodete füüsikaliste, keemiliste ja organoleptiliste omaduste kindlaksmääramiseks; |
| --- | --- |

d)

vajaduse korral meetodid, mida kasutatakse toodete füüsikaliste, keemiliste ja organoleptiliste omaduste kindlaksmääramiseks;

| e) | rahvusvaheliste asutuste vastu võetud standardsoovitused. |
| --- | --- |

e)

rahvusvaheliste asutuste vastu võetud standardsoovitused.

Artikkel 163

Teatavate sektorite ja/või toodete mõisted, nimetused ja/või müüginimetused

1.   XII lisas sätestatud mõisteid, nimetusi ja/või müüginimetusi kohaldatakse järgmiste sektorite või toodete suhtes:

| a) | oliiviõli ja lauaoliivid; |
| --- | --- |

a)

oliiviõli ja lauaoliivid;

| b) | vein; |
| --- | --- |

b)

vein;

| c) | veise- ja vasikaliha; |
| --- | --- |

c)

veise- ja vasikaliha;

| d) | inimtoiduks ettenähtud piim ja piimatooted; |
| --- | --- |

d)

inimtoiduks ettenähtud piim ja piimatooted;

| e) | linnuliha; |
| --- | --- |

e)

linnuliha;

| f) | inimtoiduks ettenähtud võiderasvad. |
| --- | --- |

f)

inimtoiduks ettenähtud võiderasvad.

2.   XII lisas sätestatud mõistet, nimetust ja/või müüginimetust võib liidus kasutada üksnes sellise toote turustamiseks, mis vastab vastavatele kõnealuses lisas sätestatud tingimustele.

3.   Selleks et kohaneda tarbijate nõudmistega ja võtta arvesse tehnika arengut ning vältida takistuste tekitamist tootearendusel, võib komisjon
  artikli 321 kohaste
  delegeeritud õigusaktidega vastu võtta vajalikke muudatusi või teha erandeid XII lisas sätestatud mõistetest ja müüginimetustest.

Artikkel 164

Lubatud hälve

Selleks et võtta arvesse iga sektori eripära, võib komisjon
  artikli 321 kohaselt vastu võetud
  delegeeritud õigusaktidega kehtestada iga standardi lubatud hälbe, mille ületamisel käsitatakse kogu tootepartiid standardile mittevastavana.

Artikkel 165

Veinivalmistustavad

1.   Rahvusvahelise Veiniameti (OIV) soovitatud ja avaldatud analüüsimeetodeid ja eeskirju kasutatakse toodete koostise määramiseks ja selgitamaks, kas kõnealuseid tooteid on käideldud lubatud veinivalmistustavadest erinevatel menetlustel.

Kui Rahvusvahelise Veiniameti soovitatud ja avaldatud meetodid ja eeskirjad puuduvad, võtab komisjon vastavad meetodid ja eeskirjad vastu artikli 162 lõike 2 punkti g kohaselt.

Kuni selliste eeskirjade vastuvõtmiseni kasutatakse nende asemel asjaomase liikmesriigi lubatud meetodeid ja eeskirju.

2.   Veinisektori toodete valmistamiseks ja säilitamiseks liidus kasutatakse üksnes veinivalmistustavasid, mis on lubatud XIII lisas ja sätestatud artikli 162 lõike 2 punktis g ja artikli 168 lõigetes 2 ja 3.

Esimest lõiku ei kohaldata:

| a) | viinamarjamahla ja kontsentreeritud viinamarjamahla suhtes; |
| --- | --- |

a)

viinamarjamahla ja kontsentreeritud viinamarjamahla suhtes;

| b) | viinamarjamahla valmistamiseks mõeldud viinamarjavirde või kontsentreeritud viinamarjavirde suhtes. |
| --- | --- |

b)

viinamarjamahla valmistamiseks mõeldud viinamarjavirde või kontsentreeritud viinamarjavirde suhtes.

Lubatud veinivalmistustavasid võib kasutada üksnes kõnealuste toodete asjakohase valmistamise, säilitamise või töötlemise tagamiseks.

Veinisektori tooteid valmistatakse liidus kooskõlas XIII lisas sätestatud asjakohaste piirangutega.

Liidus ei tohi turustada XII lisa II osas loetletud tooteid, mille puhul on kasutatud veinivalmistustavasid, mis ei ole lubatud liidus või asjakohasel juhul riiklike veinivalmistustavadega, või mis on vastuolus XIII lisas sätestatud piirangutega.

3.   Komisjon, lubades veinivalmistustavade kasutamist vastavalt artikli 162 lõikes 2 punktis g osutatud menetlusele:

| a) | tugineb Rahvusvahelise Veiniameti soovitatud ja avaldatud veinivalmistustavadele ja analüüsimeetoditele ning selliste veinivalmistustavade katselise kasutamise tulemustele, mille kasutamiseks ei ole veel luba antud; |
| --- | --- |

a)

tugineb Rahvusvahelise Veiniameti soovitatud ja avaldatud veinivalmistustavadele ja analüüsimeetoditele ning selliste veinivalmistustavade katselise kasutamise tulemustele, mille kasutamiseks ei ole veel luba antud;

| b) | arvestab inimeste tervise kaitsega; |
| --- | --- |

b)

arvestab inimeste tervise kaitsega;

| c) | võtab arvesse tarbijate eksitamise võimalikku ohtu nende kindlakskujunenud ootuste ja ettekujutuste tõttu, pidades silmas teabevahendite kättesaadavust ja võimalikkust selliste riskide vältimiseks; |
| --- | --- |

c)

võtab arvesse tarbijate eksitamise võimalikku ohtu nende kindlakskujunenud ootuste ja ettekujutuste tõttu, pidades silmas teabevahendite kättesaadavust ja võimalikkust selliste riskide vältimiseks;

| d) | lubab veini looduslike ja põhiomaduste säilitamist ega põhjusta asjaomase toote koostise märkimisväärset muutust; |
| --- | --- |

d)

lubab veini looduslike ja põhiomaduste säilitamist ega põhjusta asjaomase toote koostise märkimisväärset muutust;

| e) | tagab keskkonnakaitse vastuvõetava miinimumtaseme; |
| --- | --- |

e)

tagab keskkonnakaitse vastuvõetava miinimumtaseme;

| f) | peab kinni XIII lisas sätestatud veinivalmistustavade ja piirangute üldeeskirjadest. |
| --- | --- |

f)

peab kinni XIII lisas sätestatud veinivalmistustavade ja piirangute üldeeskirjadest.

Artikkel 166

Veiniviinamarjasordid

1.   XII lisa II osas loetletud ja liidus toodetud tooteid valmistakse käesoleva artikli lõike 2 kohaselt liigitatavatest veiniviinamarjasortidest.

2.   Kui lõikest 3 ei tulene teisiti, liigitavad liikmesriigid veiniviinamarjasordid, mida võib nende territooriumil veini tootmiseks istutada, taasistutada või pookida.

Liikmesriigid võivad liigitada üksnes veiniviinamarjasorte, mis vastavad järgmistele tingimustele:

| a) | asjaomane sort kuulub Vitis vinifera liiki või on Vitis vinifera liigi ja muude perekonna Vitis liikide ristand; |
| --- | --- |

a)

asjaomane sort kuulub Vitis vinifera liiki või on Vitis vinifera liigi ja muude perekonna Vitis liikide ristand;

| b) | sort ei ole üks järgmistest: Noah', 'Othello', 'Isabelle', 'Jacquez', 'Clinton' ja 'Herbemont'. |
| --- | --- |

b)

sort ei ole üks järgmistest: Noah', 'Othello', 'Isabelle', 'Jacquez', 'Clinton' ja 'Herbemont'.

Kui veiniviinamarjasort jäetakse esimeses lõigus osutatud liigitusest välja, tuleb see sort välja juurida 15 aasta jooksul alates selle väljajätmisest.

3.   Lõike 2 esimeses lõigus osutatud liigitamiskohustusest vabastatakse liikmesriigid, kelle viimase viie veiniaasta keskmise toodangu alusel arvestatud veinitoodang ei ole suurem kui 50 000 hektoliitrit aastas.

Siiski võib ka esimeses lõigus osutatud liikmesriikides veini tootmiseks istutada, taasistutada või pookida üksnes lõike 2 teises lõigus esitatud tingimustele vastavaid veiniviinamarjasorte.

4.   Erandina lõike 2 esimesest ja kolmandast lõigust ning lõike 3 teisest lõigust lubavad liikmesriigid teadusuuringuteks ja katseteks istutada, taasistutada või pookida järgmisi veiniviinamarjasorte:

| a) | lõikes 3 osutatud liikmesriikide puhul liigitamata veiniviinamarjasordid; |
| --- | --- |

a)

lõikes 3 osutatud liikmesriikide puhul liigitamata veiniviinamarjasordid;

| b) | lõikes 3 osutatud liikmesriikide puhul veiniviinamarjasordid, mis ei vasta lõike 2 teise lõigu punktides a ja b esitatud tingimustele. |
| --- | --- |

b)

lõikes 3 osutatud liikmesriikide puhul veiniviinamarjasordid, mis ei vasta lõike 2 teise lõigu punktides a ja b esitatud tingimustele.

5.   Aladelt, kuhu on veini tootmiseks istutatud veiniviinamarjasordid vastuolus lõigetega 2–4, tuleb viinapuud välja juurida.

Sellistelt aladelt viinapuude väljajuurimise kohustus puudub juhul, kui kõnealuste alade toodang on mõeldud eranditult veinitootja oma majapidamise tarbeks.

6.   Liikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid, et kontrollida tootjate poolt lõigete 2–5 täitmist.

Artikkel 167

Veini erikasutus

Välja arvatud villitud vein, mille kohta on tõendeid, et villimine toimus enne 1. septembrit 1971, võib veini, mis on toodetud artikli 166 lõike 2 esimesele lõigule vastavalt koostatud liigitustesse kantud veiniviinamarjasortidest, kuid mis ei vasta XII lisa II osas sätestatud kategooriatele, kasutada ainult üksikisikutest veinitootjate oma majapidamise tarbeks, veiniäädika tootmiseks või destilleerimiseks.

Artikkel 168

Teatavate toodete ja/või sektorite siseriiklikud eeskirjad

1.   Olenemata artikli 162 lõikest 1 võivad liikmesriigid vastu võtta või jõusse jätta oma siseriiklikud õigusaktid, millega nähakse ette erinevad kvaliteeditasemed võiderasvade jaoks. Need eeskirjad peavad võimaldama kvaliteeditaseme hindamist, lähtudes eeskätt kasutatud toorainega seotud kriteeriumidest, toote organoleptilistest omadustest ning selle füüsikalisest ja mikrobioloogilisest stabiilsusest.

Esimese lõiguga ettenähtud võimalust kasutavad liikmesriigid peavad tagama, et teiste liikmesriikide tooted, mis vastavad nende siseriiklikes õigusaktides sätestatud kriteeriumitele, võivad mittediskrimineerivatel tingimustel kasutada mõisteid, mis kõnealuste õigusaktide alusel kinnitavad nendele kriteeriumitele vastavust.

2.   Liikmesriigid võivad piirata teatavate liidu õigusega lubatud veinivalmistustavade kasutamist või välistada nende tavade kasutamise ning näha ette rangemad piirangud oma territooriumil valmistatava veini suhtes, et kindlustada kaitstud päritolunimetuse või kaitstud geograafilise tähisega veinide, vahuveinide ja liköörveinide põhiomaduste säilimine.

Liikmesriigid teavitavad nendest välistustest ja piirangutest komisjoni, kes juhib neile teiste liikmesriikide tähelepanu.

3.   Liikmesriigid võivad lubada selliste veinivalmistustavade katselist kasutamist, mis muidu ei ole lubatud, kooskõlas tingimustega, mille komisjon määrab kindlaks lõike 4 kohaselt vastuvõetud
  artikli 321 kohaste
  delegeeritud õigusaktidega.

4.   Nõuetekohase ja läbipaistva kohaldamise tagamiseks võib komisjon
  artikli 321 kohaselt vastu võetud
  delegeeritud õigusaktide abil määrata kindlaks lõigete 1, 2 ja 3 kohaldamise tingimused ning samuti lõikes 3 osutatud katselise tegevusega saadud toodete valdamise, ringluse ja kasutamise tingimused.

IV   alajagu

Impordi ja ekspordiga seotud turustamisstandardid

Artikkel 169

Üldsätted

Selleks et võtta arvesse liidu ja teatavate kolmandate riikide vahelise kauplemise eripära ja mõne põllumajandustoote eripära, võib komisjon
  artikli 321 kohaselt vastu võetud
  delegeeritud õigusaktidega määrata kindlaks tingimused, mille alusel loetakse, et imporditud tooted vastavad piisaval määral turustamisstandarditega seotud liidu nõuetele, ja mille abil saab võtta meetmeid, millega kehtestatakse erandid artiklist 161, ja tingimused, mis on seotud liidust eksporditavate toodete turustamisstandardite kohaldamisega.

Artikkel 170

Veini impordi erisätted

1.   Kui aluslepingu artikli 218 kohaselt sõlmitud lepingutes ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse käesoleva peatüki II jao II alajaoga ettenähtud päritolunimetusi ja geograafilisi tähiseid ja märgistust käsitlevaid sätteid ning käesoleva määruse artiklis 163 osutatud mõisteid ja müüginimetusi CN-koodide 2009 61, 2009 69 ja 2204 alla kuuluvate liitu imporditavate toodete suhtes.

2.   Kui aluslepingu artikli 218 kohaselt sõlmitud lepingutes ei ole sätestatud teisiti, toodetakse käesoleva artikli lõikes 1 osutatud tooteid kooskõlas Rahvusvahelise Veiniameti soovitatud ja avaldatud või käesoleva määruse ja käesoleva määrusega vastu võetud meetmete kohaselt liidu lubatud veinivalmistustavadega.

3.   Lõikes 1 osutatud toodete importimisel tuleb esitada:

| a) | lõigetes 1 ja 2 osutatud tingimuste täitmist tõendav sertifikaat, mille koostab komisjoni avaldatavasse loetellu kantud pädev asutus toote päritoluriigis; |
| --- | --- |

a)

lõigetes 1 ja 2 osutatud tingimuste täitmist tõendav sertifikaat, mille koostab komisjoni avaldatavasse loetellu kantud pädev asutus toote päritoluriigis;

| b) | toote päritoluriigi määratud asutuse või osakonna koostatud analüüsiaruanne, kui toode on mõeldud otsetarbimiseks. |
| --- | --- |

b)

toote päritoluriigi määratud asutuse või osakonna koostatud analüüsiaruanne, kui toode on mõeldud otsetarbimiseks.

V   alajagu

Ühissätted

Artikkel 171

Riiklikud kontrollid

Liikmesriigid kontrollivad riskianalüüside alusel, kas tooted vastavad käesolevas jaos sätestatud eeskirjadele, ning kohaldavad asjakohaseid halduskaristusi.

Artikkel 172

Rakendamisvolitused

Komisjon võib
  vastavalt artikli 323 lõikes 1a osutatud kontrollimenetlusele
  rakendusaktidega võtta kõik käesoleva jaoga seotud vajalikud meetmed, eelkõige:

| a) | kehtestada üldise turustamisstandardi rakendamise eeskirjad; |
| --- | --- |

a)

kehtestada üldise turustamisstandardi rakendamise eeskirjad;

| b) | kehtestada XII lisas sätestatud mõistete ja müüginimetuste rakendamise eeskirjad; |
| --- | --- |

b)

kehtestada XII lisas sätestatud mõistete ja müüginimetuste rakendamise eeskirjad;

| c) | koostada XII lisa III osa punkti 5 teises lõigus ja XII lisa VI osa kuuenda lõigu punktis a osutatud toodete loetelud, mis põhinevad selliste toodete soovituslikel loeteludel, mida liikmesriigid peavad oma territooriumil vastavaks XII lisa III osa punkti 5 teises lõigus ja XII lisa VI osa kuuenda lõigu III punktis a nimetatud toodetele, ja mille liikmesriigid saadavad komisjonile; |
| --- | --- |

c)

koostada XII lisa III osa punkti 5 teises lõigus ja XII lisa VI osa kuuenda lõigu punktis a osutatud toodete loetelud, mis põhinevad selliste toodete soovituslikel loeteludel, mida liikmesriigid peavad oma territooriumil vastavaks XII lisa III osa punkti 5 teises lõigus ja XII lisa VI osa kuuenda lõigu III punktis a nimetatud toodetele, ja mille liikmesriigid saadavad komisjonile;

| d) | kehtestada sektori- või tootepõhiste turustamisstandardite rakendamise eeskirjad, sealhulgas proovivõtmise üksikasjalikud eeskirjad ning toodete koostise määramiseks kasutatavad analüüsimeetodid; |
| --- | --- |

d)

kehtestada sektori- või tootepõhiste turustamisstandardite rakendamise eeskirjad, sealhulgas proovivõtmise üksikasjalikud eeskirjad ning toodete koostise määramiseks kasutatavad analüüsimeetodid;

| e) | kehtestada eeskirjad, mille abil on võimalik kindlaks teha, kas tooteid on käideldud lubatud veinivalmistustavadest erinevatel menetlustel; |
| --- | --- |

e)

kehtestada eeskirjad, mille abil on võimalik kindlaks teha, kas tooteid on käideldud lubatud veinivalmistustavadest erinevatel menetlustel;

| f) | kehtestada eeskirjad, mis käsitlevad sektori- või tootepõhiste turustamisstandardite järgimise kontrollimist; |
| --- | --- |

f)

kehtestada eeskirjad, mis käsitlevad sektori- või tootepõhiste turustamisstandardite järgimise kontrollimist;

| g) | kehtestada lubatud hälbe kindlaksmääramise eeskirjad; |
| --- | --- |

g)

kehtestada lubatud hälbe kindlaksmääramise eeskirjad;

| h) | võtta vastu sätted, mis on seotud nõuete järgimise kontrollimise eest vastutavate asutustega, samuti kontrolli sisu ja sagedusega ning turustusetapiga, mille ajal kontrolle peab tegema; |
| --- | --- |

h)

võtta vastu sätted, mis on seotud nõuete järgimise kontrollimise eest vastutavate asutustega, samuti kontrolli sisu ja sagedusega ning turustusetapiga, mille ajal kontrolle peab tegema;

| i) | võtta vastu artiklis 169 sätestatud erandi rakendamiseks vajalikud meetmed. |
| --- | --- |

i)

võtta vastu artiklis 169 sätestatud erandi rakendamiseks vajalikud meetmed.

II   jagu

Päritolunimetused, geograafilised tähised ja veinisektori traditsioonilised nimetused

I   alajagu

Sissejuhatavad sätted

Artikkel 173

Reguleerimisala

1.   Käesolevas jaos kehtestatud eeskirju päritolunimetuste, geograafiliste tähiste ja traditsiooniliste nimetuste kohta kohaldatakse XII lisa II osa punktides 1, 3–6, 8, 9, 11, 15 ja 16 osutatud toodete suhtes.

2.   Lõikes 1 osutatud eeskirjade aluseks on:

| a) | järgmiste rühmade seaduslike huvide kaitse:






  i) | tarbijad ja |
| --- | --- | --- |

a)

järgmiste rühmade seaduslike huvide kaitse:

i)

tarbijad ja

| ii) | tootjad. |
| --- | --- |

ii)

tootjad.

| b) | asjaomaste toodete ühisturu tõrgeteta toimimise tagamine ja |
| --- | --- |

b)

asjaomaste toodete ühisturu tõrgeteta toimimise tagamine ja

| c) | kvaliteetsete toodete tootmise edendamine, võimaldades seejuures kasutada riikliku kvaliteedipoliitika meetmeid. |
| --- | --- |

c)

kvaliteetsete toodete tootmise edendamine, võimaldades seejuures kasutada riikliku kvaliteedipoliitika meetmeid.

II   alajagu

Päritolunimetused ja geograafilised tähised

Artikkel 174

Mõisted

1.   Käesolevas alajaos kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)   „päritolunimetus”– piirkonna, konkreetse koha või erandjuhtudel riigi nimi, mida kasutatakse, et kirjeldada artikli 173 lõikes 1 osutatud toodet, mis vastab järgmistele nõuetele:

b)   „geograafiline tähis”– piirkonnale, konkreetsele kohale või erandjuhtudel riigile viitav tähis, mida kasutatakse, et kirjeldada artikli 173 lõikes 1 osutatud toodet, mis vastab järgmistele nõuetele:

Punkti a alapunkti iii ja punkti b alapunkti iii tähenduses hõlmab mõiste „tootmine” igasuguseid toiminguid alates viinamarjade koristamisest kuni veinivalmistamise lõpuni, kuid mitte valmistusjärgset protsessi.

Punkti b alapunkti ii kohaselt peab viinamarjakogus, mis võib kuni -15 % määral pärineda väljastpoolt kindlaks määratud geograafilist piirkonda, pärinema asjaomasest liikmesriigist või kolmandast riigist, kus kindlaks määratud piirkond asub.

Erandina määruse punkti a alapunktist iii ja punkti b alapunktist iii ning tingimusel, et artikli 175 lõikes 2 kindlaksmääratud tootespetsifikaadis on nii ette nähtud, võib kaitstud päritolunimetuse ja kaitstud geograafilise tähisega tooteid veiniks töödelda:

| a) | asjaomase kindlaks määratud piirkonna vahetus läheduses asuval alal või |
| --- | --- |

a)

asjaomase kindlaks määratud piirkonna vahetus läheduses asuval alal või

| b) | sama haldusüksuse või naaberhaldusüksuse territooriumil, nagu on määratletud riiklikes eeskirjades või |
| --- | --- |

b)

sama haldusüksuse või naaberhaldusüksuse territooriumil, nagu on määratletud riiklikes eeskirjades või

| c) | piiriülese päritolunimetuse ja geograafilise tähise puhul ning siis, kui kahe või mitme liikmesriigi või ühe või mitme liikmesriigi ja ühe või mitme kolmanda riigi vahel on sõlmitud kontrollimeetmete leping, võib kaitstud päritolunimetusega ja geograafilise tähisega tooteid veiniks töödelda alal, mis asub kindlaks määratud piirkonna vahetus läheduses. |
| --- | --- |

c)

piiriülese päritolunimetuse ja geograafilise tähise puhul ning siis, kui kahe või mitme liikmesriigi või ühe või mitme liikmesriigi ja ühe või mitme kolmanda riigi vahel on sõlmitud kontrollimeetmete leping, võib kaitstud päritolunimetusega ja geograafilise tähisega tooteid veiniks töödelda alal, mis asub kindlaks määratud piirkonna vahetus läheduses.

Erandina määruse punkti b alapunktist iii ja tingimusel, et see on artikli 175 lõikes 2 määratletud spetsifikaadis ette nähtud, võib kaitstud geograafilise tähisega tooteid jätkuvalt veiniks töödelda väljaspool kindlaks määratud piirkonna vahetut lähedust kuni 31. detsembrini 2012.

Erandina määruse punkti a alapunktist iii ja tingimusel, et see on artikli 175 lõikes 2 määratletud spetsifikaadis ette nähtud, võib kaitstud päritolunimetusega tooteid jätkuvalt vahuveiniks ja poolvahuveiniks töödelda väljaspool kindlaks määratud piirkonna vahetut lähedust, kui see oli tavaks enne 1. märtsi 1986. [ME 26]

2.   Teatavad traditsiooniliselt kasutatavad nimetused on päritolunimetused, kui:

| a) | need tähistavad veini; |
| --- | --- |

a)

need tähistavad veini;

| b) | need viitavad geograafilisele nimele; |
| --- | --- |

b)

need viitavad geograafilisele nimele;

| c) | need vastavad lõike 1 punkti a alapunktides i–iv osutatud nõuetele ja |
| --- | --- |

c)

need vastavad lõike 1 punkti a alapunktides i–iv osutatud nõuetele ja

| d) | nende suhtes kohaldatakse käesolevas alajaos sätestatud päritolunimetuse ja geograafilise tähise kaitse alla võtmise menetlust. |
| --- | --- |

d)

nende suhtes kohaldatakse käesolevas alajaos sätestatud päritolunimetuse ja geograafilise tähise kaitse alla võtmise menetlust.

3.   Päritolunimetused ja geograafilised tähised, sealhulgas need, mis on seotud kolmandate riikide geograafiliste piirkondadega, võetakse liidu kaitse alla käesolevas alajaos sätestatud eeskirjade alusel.

Artikkel 175

Kaitsetaotluste sisu

1.   Päritolunimetuste või geograafiliste tähiste nimede kaitsetaotlused peavad hõlmama tehnilist toimikut, mis sisaldab:

| a) | kaitstavat nimetust; |
| --- | --- |

a)

kaitstavat nimetust;

| b) | taotleja nime ja aadressi; |
| --- | --- |

b)

taotleja nime ja aadressi;

| c) | lõikes 2 osutatud tootespetsifikaati ja |
| --- | --- |

c)

lõikes 2 osutatud tootespetsifikaati ja

| d) | koonddokumenti, milles esitatakse kokkuvõte lõikes 2 osutatud tootespetsifikaadist. |
| --- | --- |

d)

koonddokumenti, milles esitatakse kokkuvõte lõikes 2 osutatud tootespetsifikaadist.

2.   Tootespetsifikaat võimaldab huvitatud osapooltel kontrollida päritolunimetuse või geograafilise tähise asjaomaseid tootmistingimusi.

Tootespetsifikaat sisaldab vähemalt:

| a) | kaitstavat nimetust; |
| --- | --- |

a)

kaitstavat nimetust;

| b) | veini(de) kirjeldust:






  i) | päritolunimetusega veinide korral selle põhiliste analüütiliste ja organoleptiliste omaduste kirjeldust; |
| --- | --- | --- |

b)

veini(de) kirjeldust:

i)

päritolunimetusega veinide korral selle põhiliste analüütiliste ja organoleptiliste omaduste kirjeldust;

| ii) | geograafilise tähisega veinide korral selle põhiliste analüütiliste omaduste kirjeldust ning samuti organoleptiliste omaduste hinnangut või märget selliste omaduste kohta; |
| --- | --- |

ii)

geograafilise tähisega veinide korral selle põhiliste analüütiliste omaduste kirjeldust ning samuti organoleptiliste omaduste hinnangut või märget selliste omaduste kohta;

| c) | vajaduse korral veini(de) valmistamiseks kasutatavaid eritavasid ning veini(de) valmistamisel kehtivaid asjakohaseid piiranguid; |
| --- | --- |

c)

vajaduse korral veini(de) valmistamiseks kasutatavaid eritavasid ning veini(de) valmistamisel kehtivaid asjakohaseid piiranguid;

| d) | asjaomase geograafilise piirkonna piiritlust; |
| --- | --- |

d)

asjaomase geograafilise piirkonna piiritlust;

| e) | maksimaalset saagikust hektari kohta; |
| --- | --- |

e)

maksimaalset saagikust hektari kohta;

| f) | andmeid veiniviinamarjasordi või -sortide kohta, millest vein(id) on saadud; |
| --- | --- |

f)

andmeid veiniviinamarjasordi või -sortide kohta, millest vein(id) on saadud;

| g) | üksikasju, mis kinnitavad seost, millele on osutatud artikli 174 lõike 1 punkti a alapunktis i või olenevalt olukorrast artikli 174 lõike 1 punkti b alapunktis i; |
| --- | --- |

g)

üksikasju, mis kinnitavad seost, millele on osutatud artikli 174 lõike 1 punkti a alapunktis i või olenevalt olukorrast artikli 174 lõike 1 punkti b alapunktis i;

| h) | liidu või siseriiklikes õigusaktides sätestatud või liikmesriikide poolt ette nähtud juhtudel kaitstud päritolunimetust või kaitstud geograafilist tähist haldava organisatsiooni kehtestatud kohaldatavaid nõudeid, võttes arvesse asjaolu, et sellised nõuded peavad olema objektiivsed ja mittediskrimineerivad ja vastama liidu õigusele; |
| --- | --- |

h)

liidu või siseriiklikes õigusaktides sätestatud või liikmesriikide poolt ette nähtud juhtudel kaitstud päritolunimetust või kaitstud geograafilist tähist haldava organisatsiooni kehtestatud kohaldatavaid nõudeid, võttes arvesse asjaolu, et sellised nõuded peavad olema objektiivsed ja mittediskrimineerivad ja vastama liidu õigusele;

| i) | tootespetsifikaatide tingimuste täitmist kontrollivate asutuste või organite nime ja aadressi ning nende konkreetseid ülesandeid. |
| --- | --- |

i)

tootespetsifikaatide tingimuste täitmist kontrollivate asutuste või organite nime ja aadressi ning nende konkreetseid ülesandeid.

Artikkel 176

Kolmanda riigi geograafilise piirkonnaga seotud kaitsetaotlus

1.   Kui kaitsetaotlus on seotud kolmanda riigi geograafilise piirkonnaga, peaks see lisaks artiklis 175 sätestatud andmetele sisaldama tõendit, et kõnealune nimi on oma päritolumaal kaitstud.

2.   Taotluse edastatakse komisjonile kas otse taotleja poolt või asjaomase kolmanda riigi ametiasutuste kaudu.

3.   Kaitsetaotlus esitatakse ühes liidu ametlikus keeles või sellega on kaasas kinnitatud tõlge ühesse nimetatud keelde.

Artikkel 177

Taotlejad

1.   Iga huvitatud tootjarühm või erandjuhtudel üksiktootja võib taotleda päritolunimetuse või geograafilise tähise kaitset. Taotlemises võivad osaleda ka teised huvitatud isikud.

2.   Tootjad võivad kaitsetaotluse esitada üksnes seoses nende endi toodetava veiniga.

3.   Ühise taotluse võib esitada piiriülest geograafilist piirkonda tähistava nime kohta või piiriülese geograafilise piirkonnaga seotud traditsioonilise nimetuse kohta.

Artikkel 178

Riigisisene eelmenetlus

1.   Liidust pärit veinide artikli 174 kohaste päritolunimetuse või geograafilise tähise kaitsetaotluste suhtes kohaldatakse riiklikku eelmenetlust kooskõlas käesoleva artikliga.

2.   Kaitsetaotlus esitatakse selles liikmesriigis, mille territooriumilt päritolunimetus või geograafiline tähis pärineb.

3.   Liikmesriik vaatab kaitsetaotluse läbi, et kontrollida selle vastavust käesolevas alajaos sätestatud tingimustele.

Liikmesriik korraldab riigisisese menetluse, millega tagatakse taotluse piisav avalikustamine ja nähakse ette vähemalt kahe kuu pikkune ajavahemik alates avalikustamisest, mille jooksul kõik tema territooriumil elavad või asuvad ning õigustatud huvi omavad füüsilised või juriidilised isikud võivad esitada vastuväite kavandatavale kaitse alla võtmisele, esitades liikmesriigile nõuetekohaselt põhjendatud avalduse.

4.   Kui liikmesriik leiab, et päritolunimetus või geograafiline tähis ei vasta asjaomastele nõuetele või et see ei vasta üldiselt liidu õigusele, lükkab ta taotluse tagasi.

5.   Kui liikmesriik leiab, et asjaomased nõuded on täidetud:

| a) | avaldab ta koonddokumendi ja tootespetsifikaadi vähemalt Internetis ja |
| --- | --- |

a)

avaldab ta koonddokumendi ja tootespetsifikaadi vähemalt Internetis ja

| b) | esitab komisjonile kaitsetaotluse, mis sisaldab järgmist teavet:






  i) | taotleja nimi ja aadress; |
| --- | --- | --- |

b)

esitab komisjonile kaitsetaotluse, mis sisaldab järgmist teavet:

i)

taotleja nimi ja aadress;

| ii) | artikli 175 lõike 1 punktis d osutatud koonddokument; |
| --- | --- |

ii)

artikli 175 lõike 1 punktis d osutatud koonddokument;

| iii) | liikmesriigi kinnitus, et taotleja esitatud taotlus vastab nõutud tingimustele; ja |
| --- | --- |

iii)

liikmesriigi kinnitus, et taotleja esitatud taotlus vastab nõutud tingimustele; ja

| iv) | punktis a osutatud avaldamise viide. |
| --- | --- |

iv)

punktis a osutatud avaldamise viide.

Kõnealune teave esitatakse ühes liidu ametlikus keeles või sellega on kaasas kinnitatud tõlge ühesse nimetatud keelde.

6.   Liikmesriigid kehtestavad määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 118f ja käesoleva artikli järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid 1. augustiks 2009.

7.   Kui liikmesriigil puuduvad riiklikud õigusnormid päritolunimetuste ja geograafiliste tähiste kaitse kohta, võib ta vastavalt käesolevas alajaos esitatud tingimustele anda nimetusele riiklikul tasandil kaitse üksnes üleminekuajaks alates kuupäevast, mil selle kohta esitati komisjonile taotlus. Kõnealune ajutine riiklik kaitse lõpeb alates käesoleva alajao kohase registreerimisotsuse või registreerimisest keeldumise otsuse vastuvõtmise kuupäevast.

Artikkel 179

Komisjoni järelevalve

1.   Komisjon avalikustab päritolunimetuse või geograafilise tähise kaitsetaotluse esitamise kuupäeva.

2.   Komisjon kontrollib, kas artikli 178 lõikes 5 osutatud kaitsetaotlused vastavad käesolevas alajaos sätestatud tingimustele.

3.   Kui komisjon leiab, et käesolevas alajaos sätestatud tingimused on täidetud, avaldab ta rakendusaktidega jailma artikli 323 lõikes 1 osutatud komitee abita

  rakendamiseta vastu võetud rakendusaktidega
  artikli 175 lõike 1 punktis d osutatud koonddokumendi ja artikli 178 lõikes 5 osutatud tootespetsifikatsiooni avaldamise viite Euroopa Liidu Teatajas.

4.   Kui komisjon leiab, et käesolevas alajaos sätestatud tingimused ei ole täidetud, otsustab ta
  artikli 323 lõikes 1a osutatud kontrollimenetluse kohaselt vastu võetud
  rakendusaktidega taotluse tagasi lükata.

Artikkel 180

Vastuväidete esitamise menetlus

Kahe kuu jooksul alates artikli 179 lõikega 3 ette nähtud avaldamisest võivad kõik õigustatud huvi omavad liikmesriigid, kolmandad riigid, füüsilised või juriidilised isikud, kes asuvad või on asutatud muus liikmesriigis kui kaitset taotlev liikmesriik või kolmandas riigis, esitada vastuväite kavandatavale kaitse alla võtmisele, esitades komisjonile nõuetekohaselt põhjendatud avalduse seoses käesolevas alajaos sätestatud tingimuste täitmisega.

Kolmandas riigis asuvate või asutatud füüsiliste või juriidiliste isikute puhul esitatakse kõnealune avaldus kas otse või asjaomase kolmanda riigi ametiasutuste kaudu esimeses lõigus osutatud kahekuulise ajavahemiku jooksul.

Artikkel 181

Kaitse alla võtmise otsus

Komisjonile kättesaadava teabe alusel ja artikli 180 kohase vastuväidete esitamise menetluse lõppemisel otsustab komisjon
  artikli 323 lõikes 1a osutatud kontrollimenetluse kohaselt vastu võetud
  rakendusaktidega käesolevas alajaos sätestatud tingimustele vastava ja liidu õigusega kooskõlas oleva päritolunimetuse või geograafilise tähise kaitse alla võtta või taotluse tagasi lükata, kui kõnealuseid tingimusi ei täideta.

Artikkel 182

Homonüümid

1.   Kui taotlus on esitatud sellise nimetuse registreerimiseks, mis on täielikult või osaliselt homonüümne käesoleva määruse veinisektorit käsitlevate sätete kohaselt juba registreeritud nimetusega, siis võetakse registreerimisel arvesse kohalikku ja tavapärast kasutust ning segiajamise ohtu.

Ei registreerita homonüümset nimetust, mis võib tekitada tarbijas eksliku arvamuse, et tooted on pärit muult territooriumilt, isegi kui nimetus on sõnasõnaliselt võetuna kõnealuste toodete tegeliku päritoluterritooriumi, -piirkonna või -koha osas täpne.

Registreeritud homonüümset nimetust lubatakse kasutada tingimusel, et tegelikkuses suudetakse tagada hiljem registreeritud homonüümi ja registris juba esineva nimetuse eristamine, võttes arvesse vajadust kohelda asjaomaseid tootjaid erapooletult ning mitte eksitada tarbijaid.

2.   Lõiget 1 kohaldatakse mutatis mutandis, kui taotlus on esitatud sellise nimetuse registreerimiseks, mis on täielikult või osaliselt homonüümne geograafilise tähisega, mis on sellisena liikmesriikide õigusaktidega kaitstud.

Liikmesriigid ei võta oma geograafilisi tähiseid käsitlevate õigusaktide kohaselt kaitse alla mitteidentseid geograafilisi tähiseid, kui päritolunimetus või geograafiline tähis on liidus kaitstud päritolunimetusi ja geograafilisi tähiseid käsitleva liidu õiguse alusel.

3.   Selleks et võtta arvesse olemasolevat märgistamistava ning kui komisjoni
  artikli 321 kohaselt vastu võetud
  delegeeritud õigusaktidega ei ole otsustatud teisiti, ei tohi viinamarjasordi nime kasutada käesoleva määrusega hõlmatud toodete märgistamiseks juhul, kui viinamarjasort sisaldab kaitstud päritolunimetust või kaitstud geograafilist tähist või koosneb sellest.

4.   Artikliga 174 hõlmatud toodete päritolunimetuste ja geograafiliste tähiste kaitse ei mõjuta kaitstud geograafilisi tähiseid, mida kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 110/2008 (33) määratletud piiritusjookide suhtes ja vastupidi.

Artikkel 183

Kaitse alla võtmisest keeldumise põhjused

1.   Üldnimetuseks muutunud nimetusi ei kaitsta päritolunimetuse või geograafilise tähisena.

Käesolevas alajaos tähendab „üldnimetuseks muutunud nimetus” veini nimetust, mis vaatamata oma seotusele koha või piirkonnaga, kus toodet algselt toodeti või turustati, on muutunud veini üldnimetuseks liidus.

Selleks et otsustada, kas nimetus on või ei ole muutunud üldnimetuseks, võetakse arvesse kõiki asjakohaseid tegureid, eelkõige:

| a) | hetkeolukorda liidus, eelkõige tarbimispiirkondades; |
| --- | --- |

a)

hetkeolukorda liidus, eelkõige tarbimispiirkondades;

| b) | asjakohaseid liidu või riigisiseseid õigusakte. |
| --- | --- |

b)

asjakohaseid liidu või riigisiseseid õigusakte.

2.   Nimetust ei kaitsta päritolunimetuse või geograafilise tähisena juhul, kui selle kaitsmine võib kaubamärgi mainet ja tuntust arvesse võttes tarbijat veini tegeliku olemuse suhtes eksitada.

Artikkel 184

Seos kaubamärkidega

1.   Juhul kui päritolunimetus või geograafilise tähis on käesoleva määruse alusel kaitstud, keeldutakse ühele artikli 185 lõikes 2 osutatud olukorrale vastava ja XII lisa II osas loetletud kategooria alla kuuluva tootega seotud kaubamärgi registreerimisest juhul, kui kaubamärgi registreerimistaotlus esitatakse komisjonile pärast päritolunimetuse või geograafilise tähise kaitsetaotluse esitamist ning päritolunimetus või geograafilise tähis võetakse seejärel kaitse alla.

Esimese lõigu sätteid rikkudes registreeritud kaubamärgid tunnistatakse kehtetuteks.

2.   Ilma et see piiraks artikli 183 lõike 2 kohaldamist, võib olenemata päritolunimetuse või geograafilise tähise kaitsest jätkuvalt kasutada või uuendada kaubamärki, mille kasutus vastab ühele artikli 185 lõikes 2 osutatud olukorrale, mis on taotletud, registreeritud või asjaomaste õigusaktidega ettenähtud juhtudel liidu territooriumil kasutuses juurdunud enne komisjonile päritolunimetuse või geograafilise tähise kaitsetaotluse esitamise kuupäeva, tingimusel et selle tühistamiseks või kehtetuks tunnistamiseks ei ole ühtegi põhjust, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2008/95/EÜ (34) või nõukogu määrusega (EÜ) nr 207/2009 (35).

Sellistel juhtudel lubatakse kasutada päritolunimetust või geograafilist tähist kõrvuti vastavate kaubamärkidega.

Artikkel 185

Kaitse

1.   Kaitstud päritolunimetusi ja kaitstud geograafilisi tähiseid võivad kasutada kõik ettevõtjad, kes turustavad veini, mis on toodetud kooskõlas vastava tootespetsifikaadiga.

2.   Kaitstud päritolunimetusi ja kaitstud geograafilisi tähiseid ning tootespetsifikaadiga kooskõlas kaitstud nimetusi kasutavaid veine kaitstakse:

| a) | kaitstud nimetuse otsese või kaudse kaubanduslikul eesmärgil kasutamise eest:






  i) | sarnastel toodetel, mis ei vasta kaitstud nimetuse tootespetsifikaadile; või |
| --- | --- | --- |

a)

kaitstud nimetuse otsese või kaudse kaubanduslikul eesmärgil kasutamise eest:

i)

sarnastel toodetel, mis ei vasta kaitstud nimetuse tootespetsifikaadile; või

| ii) | kui sellise kasutusega kaasneb päritolunimetuse või geograafilise tähise maine ärakasutamine; |
| --- | --- |

ii)

kui sellise kasutusega kaasneb päritolunimetuse või geograafilise tähise maine ärakasutamine;

| b) | väärkasutuse, imiteerimise või seoste tekitamise eest ka siis, kui toote või teenuse tegelik päritolu on näidatud või kui kaitstud nimetus on tõlgitud või sellele on lisatud väljend „stiil”, „liik”, „meetod”, „toodetud nagu”, „imitatsioon”, „maitse”, „samasugune” või muu samalaadne väljend; |
| --- | --- |

b)

väärkasutuse, imiteerimise või seoste tekitamise eest ka siis, kui toote või teenuse tegelik päritolu on näidatud või kui kaitstud nimetus on tõlgitud või sellele on lisatud väljend „stiil”, „liik”, „meetod”, „toodetud nagu”, „imitatsioon”, „maitse”, „samasugune” või muu samalaadne väljend;

| c) | muude toote lähtekohta, päritolu, laadi või olulisi omadusi käsitlevate valede või eksitavate märgete eest, mis esitatakse asjaomase toote sise- või välispakendil, reklaammaterjalides või tootega seotud dokumentides, ning selliste pakendite kasutamise eest, mis võivad jätta toote päritolust vale mulje; |
| --- | --- |

c)

muude toote lähtekohta, päritolu, laadi või olulisi omadusi käsitlevate valede või eksitavate märgete eest, mis esitatakse asjaomase toote sise- või välispakendil, reklaammaterjalides või tootega seotud dokumentides, ning selliste pakendite kasutamise eest, mis võivad jätta toote päritolust vale mulje;

| d) | muu tegevuse eest, mis võib tarbijat eksitada seoses toote tegeliku päritoluga. |
| --- | --- |

d)

muu tegevuse eest, mis võib tarbijat eksitada seoses toote tegeliku päritoluga.

3.   Kaitstud päritolunimetused või kaitstud geograafilised tähised ei muutu liidus üldnimetusteks artikli 183 lõike 1 tähenduses.

4.   Liikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid, et lõpetada kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste ebaseaduslik kasutamine lõikes 2 osutatud viisil.

Artikkel 186

Register

Komisjon loob veini kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste avalikkusele kättesaadava elektroonilise registri ja haldab seda.

Artikkel 187

Pädeva asutuse määramine

1.   Liikmesriigid määravad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 882/2004 (36) artiklis 4 kehtestatud kriteeriumide alusel käesolevas alajaos sätestatud kohustuste täitmise kontrollimise eest vastutava(d) pädeva(d) asutuse(d).

2.   Liikmesriigid tagavad, et iga käesolevat alajagu järgival ettevõtjal on õigus olla kontrollisüsteemiga hõlmatud.

3.   Liikmesriigid teavitavad komisjoni lõikes 1 osutatud pädeva(te)st asutus(t)est. Komisjon avalikustab nende nimed ja aadressid ning ajakohastab neid korrapäraselt.

Artikkel 188

Spetsifikaatide järgimise kontrollimine

1.   Liidu geograafilise piirkonnaga seotud kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste puhul tagatakse tootmisel ning veini müügiks ettevalmistamise ajal ja järgselt tootespetsifikaatide järgimise iga-aastane kontrollimine:

| a) | artikli 187 lõikes 1 osutatud pädeva(te) asutus(te) poolt või |
| --- | --- |

a)

artikli 187 lõikes 1 osutatud pädeva(te) asutus(te) poolt või

| b) | ühe või mitme kontrolliorgani poolt, kes vastutavad kontrollimiste eest määruse (EÜ) nr 882/2004 artikli 2 teise lõigu punkti 5 tähenduses ja kes tegutsevad toote sertifitseerimisasutusena kooskõlas kõnealuse määruse artiklis 5 kehtestatud kriteeriumidega. |
| --- | --- |

b)

ühe või mitme kontrolliorgani poolt, kes vastutavad kontrollimiste eest määruse (EÜ) nr 882/2004 artikli 2 teise lõigu punkti 5 tähenduses ja kes tegutsevad toote sertifitseerimisasutusena kooskõlas kõnealuse määruse artiklis 5 kehtestatud kriteeriumidega.

Sellise kontrollimise kulud kannavad kontrollitavad ettevõtjad.

2.   Kolmanda riigi geograafilise piirkonnaga seotud kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste puhul tagatakse tootmisel ning veini müügiks ettevalmistamise ajal ja järgselt tootespetsifikaatide järgimise iga-aastane kontrollimine:

| a) | kolmanda riigi määratud ühe või mitme ametiasutuse poolt või |
| --- | --- |

a)

kolmanda riigi määratud ühe või mitme ametiasutuse poolt või

| b) | ühe või mitme sertifitseerimisasutuse poolt. |
| --- | --- |

b)

ühe või mitme sertifitseerimisasutuse poolt.

3.   Lõike 1 punktis b ja lõike 2 punktis b osutatud sertifitseerimisasutused vastavad Euroopa standardile EN 45011 või ISO/IEC juhendile 65 (toodete sertifitseerimise süsteemidega tegelevate asutuste üldnõuded) ning neid akrediteeritakse kooskõlas kõnealuse standardi või juhendiga.

4.   Kontrollides tootespetsifikaadi järgimist, on lõike 1 punktis a ning lõike 2 punktis a osutatud asutus piisavalt objektiivne ja erapooletu ning tema käsutuses on pidevalt kvalifitseeritud töötajad ja ülesannete täitmiseks vajalikud vahendid.

Artikkel 189

Tootespetsifikaatide muutmine

1.   Artikli 177 tingimustele vastav taotleja võib taotleda kaitstud päritolunimetuse või kaitstud geograafilise tähise tootespetsifikaadi muutmise heakskiitmist, eelkõige selleks, et võtta arvesse teaduse ja tehnika edusamme või määratleda uuesti artikli 175 lõike 2 teise lõigu punktis d osutatud geograafiline piirkond. Taotlustes kirjeldatakse ja põhjendatakse taotletud muudatusi.

2.   Kui kavandatud muudatus toob kaasa ühe või mitu muudatust artikli 175 lõike 1 punktis d osutatud koonddokumendis, kohaldatakse artikleid 178–181 muutmistaotluse suhtes mutatis mutandis. Kui aga taotletavad muudatused on väikesed, otsustab komisjon
  artikli 323 lõikes 1a osutatud kontrollimenetluse kohaselt vastu võetud
  rakendusaktidega, kas kiita muutmistaotlus heaks ilma artikli 179 lõikes 2 ning artiklis 180 sätestatud menetluskorda järgimata, ning heakskiitmise korral avaldab komisjon seejärel artikli 179 lõikes 3 osutatud elemendid.

3.   Kui kavandatud muudatus ei too kaasa koonddokumendi muutmist, kohaldatakse järgmisi eeskirju:

| a) | kui geograafiline piirkond asub liikmesriigis, avaldab kõnealune liikmesriik oma seisukoha muudatuse suhtes ning heakskiidu korral avaldab muudetud tootespetsifikaadi ning teavitab komisjoni heakskiidetud muudatustest ja nende põhjendustest; |
| --- | --- |

a)

kui geograafiline piirkond asub liikmesriigis, avaldab kõnealune liikmesriik oma seisukoha muudatuse suhtes ning heakskiidu korral avaldab muudetud tootespetsifikaadi ning teavitab komisjoni heakskiidetud muudatustest ja nende põhjendustest;

| b) | kui geograafiline piirkond asub kolmandas riigis, otsustab komisjon
  artikli 323 lõikes 1a osutatud kontrollimenetluse kohaselt vastu võetud
  rakendusaktidega, kas kiita kavandatud muutmine heaks. |
| --- | --- |

b)

kui geograafiline piirkond asub kolmandas riigis, otsustab komisjon
  artikli 323 lõikes 1a osutatud kontrollimenetluse kohaselt vastu võetud
  rakendusaktidega, kas kiita kavandatud muutmine heaks.

Artikkel 190

Tühistamine

1.   Komisjon võib omal algatusel või õigustatud huvi omava liikmesriigi, kolmanda riigi või füüsilise või juriidilise isiku asjakohaselt põhjendatud taotluse korral
  artikli 323 lõikes 1a osutatud kontrollimenetluse kohaselt vastu võetud
  rakendusaktidega otsustada päritolunimetuse või geograafilise tähise kaitse tühistada, kui vastava tootespetsifikaadi järgimine ei ole enam tagatud.

Artikleid 178–181 kohaldatakse mutatis mutandis.

Artikkel 191

Olemasolevad kaitstud veininimetused

1.   Määruse (EÜ) nr 1493/1999 artiklite 51 ja 54 ning komisjoni määruse (EÜ) nr 753/2002 (37) artikli 28 kohaselt kaitstud veininimetused võetakse automaatselt käesoleva määruse kohase kaitse alla. Komisjon kannab need käesoleva määruse artiklis 186 sätestatud registrisse.

2.   Lõikes 1 osutatud olemasolevate kaitstud veininimetustega seoses edastavad liikmesriigid komisjonile:

| a) | Artikli 175 lõikes 1 ette nähtud tehnilised toimikud; |
| --- | --- |

a)

Artikli 175 lõikes 1 ette nähtud tehnilised toimikud;

| b) | riigisisesed otsused heakskiitmise kohta. |
| --- | --- |

b)

riigisisesed otsused heakskiitmise kohta.

3.   Lõikes 1 osutatud veininimetused, mille kohta ei esitata lõikes 2 osutatud teavet 31. detsembriks 2011, arvatakse käesoleva määruse kaitse alt välja. Komisjon võtab rakendusaktidega ja ilma artikli 323 lõikes 1 osutatud komitee abita

  rakendamiseta vastu võetud rakendusaktidega
  vajalikke meetmeid, et kõrvaldada kõnealused nimetused artiklis 186 sätestatud registrist.

4.   Artiklit 190 ei kohaldata käesoleva artikli lõikes 1 osutatud olemasolevate kaitstud veininimetuste suhtes.

Kuni 31. detsembrini 2014 võib komisjon omal algatusel ja
  artikli 323 lõikes 1a osutatud kontrollimenetluse kohaselt vastu võetud
  rakendusaktidega otsustada lõikes 1 osutatud olemasolevate kaitstud veininimetuste kaitse tühistada, kui need ei vasta artiklis 174 sätestatud tingimustele.

Artikkel 192

Tasud

Liikmesriikidel on õigus nõuda oma kulude katteks tasu, sealhulgas nende kulude katteks, mis tekivad seoses käesoleva alajao kohaste kaitsetaotluste, vastuväidete, muutmis- ja tühistamistaotluste läbivaatamisega.

Artikkel 193

Volituste delegeerimine

1.   Selleks et võtta arvesse tootmise eripära piiritletud geograafilises piirkonnas, võib komisjon
  artikli 321 kohaste
  delegeeritud õigusaktidega vastu võtta:

| a) | asjaomase geograafilise piirkonna piiritluse põhimõtted ning |
| --- | --- |

a)

asjaomase geograafilise piirkonna piiritluse põhimõtted ning

| b) | mõisted, piirangud ja erandid seoses tootmisega piiritletud geograafilises piirkonnas. |
| --- | --- |

b)

mõisted, piirangud ja erandid seoses tootmisega piiritletud geograafilises piirkonnas.

2.   Toote kvaliteedi ja jälgitavuse tagamiseks võib komisjon
  artikli 321 kohaselt vastu võetud
  delegeeritud õigusaktidega kehtestada tingimused, mille kohaselt võib tootespetsifikaat sisaldada artikli 175 lõike 2 punktis h osutatud lisanõudeid.

3.   Tootjate ja ettevõtjate õiguste ja õigustatud huvide kaitsmiseks võib komisjon
  artikli 321 kohaselt vastu võetud
  delegeeritud õigusaktidega:

| a) | määratleda millisel juhul võib üksiktootja taotleda päritolunimetuse või geograafilise tähise kaitset; |
| --- | --- |

a)

määratleda millisel juhul võib üksiktootja taotleda päritolunimetuse või geograafilise tähise kaitset;

| b) | kehtestada piirangud sellise taotleja kategooria suhtes, kes võib taotleda päritolunimetuse või geograafilise tähise kaitset; |
| --- | --- |

b)

kehtestada piirangud sellise taotleja kategooria suhtes, kes võib taotleda päritolunimetuse või geograafilise tähise kaitset;

| c) | võtta konkreetsed meetmed seoses piiriüleste taotluste suhtes kohaldatavate riiklike menetlustega; |
| --- | --- |

c)

võtta konkreetsed meetmed seoses piiriüleste taotluste suhtes kohaldatavate riiklike menetlustega;

| d) | määratleda taotluse või nõude esitamise kuupäev; |
| --- | --- |

d)

määratleda taotluse või nõude esitamise kuupäev;

| e) | määratleda kaitse alguskuupäev; |
| --- | --- |

e)

määratleda kaitse alguskuupäev;

| f) | kehtestada tingimused, mille kohaselt käsitatakse muudatust väikesena artikli 189 lõike 2 tähenduses; |
| --- | --- |

f)

kehtestada tingimused, mille kohaselt käsitatakse muudatust väikesena artikli 189 lõike 2 tähenduses;

| g) | määratleda kuupäev, mil muudatus jõustub. |
| --- | --- |

g)

määratleda kuupäev, mil muudatus jõustub.

4.   Piisava kaitse tagamiseks võib komisjon
  artikli 321 kohaselt vastu võetud
  delegeeritud õigusaktidega kehtestada piirangud kaitstud nimetuste suhtes.

5.   Kaitstud päritolunimetuste ja geograafiliste tähiste ebaseadusliku kasutamise ärahoidmiseks võib komisjon
  artikli 321 kohaselt vastu võetud
  delegeeritud õigusaktidega määratleda liikmesriikide sellekohased rakendatavad meetmed.

6.   Käesoleva alajaoga ettenähtud kontrollide tõhususe tagamiseks võib komisjon
  artikli 321 kohaste
  delegeeritud õigusaktidega võtta kõik vajalikud meetmed seoses ettevõtjate teatistega pädevatele asutustele.

7.   Selleks et tagada, et käesoleva alajao kohaldamine ei kahjusta ettevõtjaid ega pädevaid asutusi seoses veininimetustega, millele on kaitse antud enne 1. augustit 2009, võib komisjon
  artikli 321 kohaste
  delegeeritud õigusaktidega vastu võtta üleminekusätted seoses:

| a) | veininimetustega, mida liikmesriigid on 1. augustiks 2009 tunnustanud kui päritolunimetusi või geograafilisi tähiseid; |
| --- | --- |

a)

veininimetustega, mida liikmesriigid on 1. augustiks 2009 tunnustanud kui päritolunimetusi või geograafilisi tähiseid;

| b) | riikliku eelmenetlusega; |
| --- | --- |

b)

riikliku eelmenetlusega;

| c) | enne konkreetset kuupäeva turule viidud või märgistatud veinidega ning |
| --- | --- |

c)

enne konkreetset kuupäeva turule viidud või märgistatud veinidega ning

| d) | tootespetsifikaatide muutmisega. |
| --- | --- |

d)

tootespetsifikaatide muutmisega.

Artikkel 194

Rakendamisvolitused

1.   Komisjon võib
  vastavalt artikli 323 lõikes 1a osutatud kontrollimenetlusele
  rakendusaktidega võtta kõik vajalikud meetmed käesoleva alajao kohaldamiseks seoses:

| a) | tootespetsifikaadil esitatava teabega geograafilise piirkonna ja lõpptoote vahelise seose kohta; |
| --- | --- |

a)

tootespetsifikaadil esitatava teabega geograafilise piirkonna ja lõpptoote vahelise seose kohta;

| b) | kaitse andmise või tagasilükkamise otsuste avalikkusele kättesaadavaks tegemisega; |
| --- | --- |

b)

kaitse andmise või tagasilükkamise otsuste avalikkusele kättesaadavaks tegemisega;

| c) | artiklis 186 osutatud registri loomise ja pidamisega; |
| --- | --- |

c)

artiklis 186 osutatud registri loomise ja pidamisega;

| d) | termini „kaitstud päritolunimetus” muutmisega terminiks „kaitstud geograafiline tähis”; |
| --- | --- |

d)

termini „kaitstud päritolunimetus” muutmisega terminiks „kaitstud geograafiline tähis”;

| e) | piirüleste taotluste esitamisega; |
| --- | --- |

e)

piirüleste taotluste esitamisega;

| f) | liikmesriikide tehtavate kontrollidega, sealhulgas analüüsid. |
| --- | --- |

f)

liikmesriikide tehtavate kontrollidega, sealhulgas analüüsid.

2.   Komisjon võib
  vastavalt artikli 323 lõikes 1a osutatud kontrollimenetlusele
  rakendusaktidega võtta kõik vajalikud meetmed käesoleva alajao kohaldamiseks seoses päritolunimetuse või geograafilise tähise kaitse- või muutmistaotluste läbivaatamise menetlusega, sealhulgas vastuvõetavuse tingimused, samuti seoses vastuväidete, tühistamis- ja muutmistaotluste menetlusega, sealhulgas vastuvõetavuse tingimused, ning seoses olemasolevate kaitstud veininimetuste puhul esitatava teabega, eelkõige seoses:

| a) | näidisdokumentide ja edastamisvormidega; |
| --- | --- |

a)

näidisdokumentide ja edastamisvormidega;

| b) | tähtaegadega; |
| --- | --- |

b)

tähtaegadega;

| c) | faktide, tõendite ja tõendavate dokumentide üksikasjadega, mis tuleb esitada koos taotluse või nõudega. |
| --- | --- |

c)

faktide, tõendite ja tõendavate dokumentide üksikasjadega, mis tuleb esitada koos taotluse või nõudega.

Artikkel 195

Artikli 323 lõikes 1 osutatud komitee abita vastuvõetavad

  rakendamiseta vastuvõetavad
  rakendusaktid

Kui taotlust või nõuet käsitatakse vastuvõetamatuna, otsustab komisjon selle rakendusaktidega ja ilma artikli 323 lõikes 1 osutatud komitee abita

  ilma artikli 323 rakendamiseta vastu võetud rakendusaktidega
  vastuvõetamatuna tagasi lükata.

III   alajagu

Traditsioonilised nimetused

Artikkel 196

Määratlus

„Traditsiooniline nimetus” – liikmesriikides tavapäraselt artikli 173 lõikes 1 osutatud toodete kohta kasutatav nimetus, millega osutatakse:

| a) | et toote päritolunimetus või geograafiline tähis on kaitstud liidu või riigisisese õiguse alusel; või |
| --- | --- |

a)

et toote päritolunimetus või geograafiline tähis on kaitstud liidu või riigisisese õiguse alusel; või

| b) | kaitstud päritolunimetuse või kaitstud geograafilise tähisega toodete valmistamis- või laagerdamismeetodile, kvaliteedile, värvusele, kohatüübile või mingile konkreetsele ajaloosündmusele. |
| --- | --- |

b)

kaitstud päritolunimetuse või kaitstud geograafilise tähisega toodete valmistamis- või laagerdamismeetodile, kvaliteedile, värvusele, kohatüübile või mingile konkreetsele ajaloosündmusele.

Artikkel 197

Kaitse

1.   Kaitstud traditsioonilist nimetust võib kasutada üksnes sellise toote puhul, mis on valmistatud kooskõlas artiklis 196 osutatud määratlusega.

Traditsioonilisi nimetusi kaitstakse ebaseadusliku kasutamise eest.

Liikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid, et lõpetada kaitstud traditsiooniliste nimetuste ebaseaduslik kasutamine.

2.   Traditsioonilised nimetused ei muutu liidu üldnimetusteks.

Artikkel 198

Volituste delegeerimine

1.   Piisava kaitse tagamiseks võib komisjon
  artikli 321 kohaste
  delegeeritud õigusaktidega vastu võtta sätted kaitstava nimetuse keeleversiooni ja kirjaviisi kohta.

2.   Tootjate ja ettevõtjate õiguste ja õigustatud huvide kaitsmiseks võib komisjon
  artikli 321 kohaselt vastu võetud
  delegeeritud õigusaktidega määratleda:

| a) | traditsioonilise nimetuse kaitsetaotlust esitada võivate taotlejate kategooria; |
| --- | --- |

a)

traditsioonilise nimetuse kaitsetaotlust esitada võivate taotlejate kategooria;

| b) | traditsioonilise nimetuse tunnustamise taotluse kehtivustingimused; |
| --- | --- |

b)

traditsioonilise nimetuse tunnustamise taotluse kehtivustingimused;

| c) | traditsioonilise nimetuse kavandatud tunnustamise tagasilükkamise põhjused; |
| --- | --- |

c)

traditsioonilise nimetuse kavandatud tunnustamise tagasilükkamise põhjused;

| d) | kaitse ulatuse, sealhulgas seos kaubamärkidega, kaitstud traditsioonilised nimetused, kaitstud päritolunimetused või kaitstud geograafilised tähised, homonüümid või teatavad viinamarjaveinide nimetused; |
| --- | --- |

d)

kaitse ulatuse, sealhulgas seos kaubamärkidega, kaitstud traditsioonilised nimetused, kaitstud päritolunimetused või kaitstud geograafilised tähised, homonüümid või teatavad viinamarjaveinide nimetused;

| e) | traditsioonilise nimetuse tühistamise põhjused; |
| --- | --- |

e)

traditsioonilise nimetuse tühistamise põhjused;

| f) | taotluse või nõude esitamise kuupäeva. |
| --- | --- |

f)

taotluse või nõude esitamise kuupäeva.

3.   Selleks et võtta arvesse kauplemistingimusi liidu ja teatavate kolmandate riikide vahel, võib komisjon
  artikli 321 kohaselt vastu võetud
  delegeeritud õigusaktidega määrata tingimused, mille alusel võib traditsioonilist nimetust kasutada kolmandatest riikidest pärit toodetel ja näha ette erandid artiklist 196.

4.   Kaitstud traditsioonilise nimetuse ebaseadusliku kasutamise ärahoidmiseks võib komisjon
  artikli 321 kohaselt vastu võetud
  delegeeritud õigusaktidega kindlaks määrata liikmesriikide sellekohased rakendatavad meetmed.

Artikkel 199

Rakendamisvolitused

1.   Komisjon võib
  vastavalt artikli 323 lõikes 1a osutatud kontrollimenetlusele
  rakendusaktidega võtta kõik vajalikud meetmed käesoleva alajao kohaldamiseks seoses traditsioonilise nimetuse kaitse- või muutmistaotluste läbivaatamise menetlusega, sealhulgas vastuvõetavuse tingimused, samuti seoses vastuväidete või tühistamistaotluste menetlusega, sealhulgas vastuvõetavuse tingimused, eelkõige seoses:

| a) | näidisdokumentide ja edastamisvormidega; |
| --- | --- |

a)

näidisdokumentide ja edastamisvormidega;

| b) | tähtaegadega; |
| --- | --- |

b)

tähtaegadega;

| c) | faktide, tõendite ja tõendavate dokumentide üksikasjadega, mis tuleb esitada koos taotluse või nõudega. |
| --- | --- |

c)

faktide, tõendite ja tõendavate dokumentide üksikasjadega, mis tuleb esitada koos taotluse või nõudega.

2.   Komisjon otsustab
  artikli 323 lõikes 1a osutatud kontrollimenetluse kohaselt vastu võetud
  rakendusaktidega, kas kiita heaks või lükata tagasi traditsioonilise nimetuse kaitse- või muutmistaotlus või kaitse tühistamine.

3.   Komisjon näeb
  artikli 323 lõikes 1a osutatud kontrollimenetluse kohaselt vastu võetud
  rakendusaktidega ette selliste traditsiooniliste nimetuste kaitse, mille kaitsetaotlus on heaks kiidetud, eelkõige liigitades need vastavalt artikli 196 punktile a või b ning avaldades mõiste ja/või kasutustingimused.

Artikkel 200

Artikli 323 lõikes 1 osutatud komitee abita vastuvõetavad

  Artikli 323 rakendamiseta vastuvõetavad
  rakendusaktid

Kui taotlust või nõuet käsitatakse vastuvõetamatuna, otsustab komisjon selle rakendusaktidega ja ilma artikli 323 lõikes 1 osutatud komitee abita

  ilma artikli 323 rakendamiseta vastu võetud rakendusaktidega
  vastuvõetamatuna tagasi lükata.

III   jagu

Märgistamine ja esitlemine veinisektoris

Artikkel 201

Määratlus

Käesolevas jaos kasutatakse järgmisi mõisteid:

| a) | „märgistamine” kõik tootega seotud ja sellele viitavad sõnad, andmed, kaubamärgid, margitoodete nimed, kujunduselemendid või sümbolid mis tahes pakenditel, dokumentidel, sedelitel, etikettidel või kaelaetikettidel; |
| --- | --- |

a)

„märgistamine” kõik tootega seotud ja sellele viitavad sõnad, andmed, kaubamärgid, margitoodete nimed, kujunduselemendid või sümbolid mis tahes pakenditel, dokumentidel, sedelitel, etikettidel või kaelaetikettidel;

| b) | „esitlemine” – mis tahes teave, mis edastatakse tarbijatele asjaomase toote pakendi abil, sealhulgas pudelite kuju ja tüübi abil. |
| --- | --- |

b)

„esitlemine” – mis tahes teave, mis edastatakse tarbijatele asjaomase toote pakendi abil, sealhulgas pudelite kuju ja tüübi abil.

Artikkel 202

Horisontaaleeskirjade kohaldatavus

1.
     Kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kõnealuste direktiivide reguleerimisalasse kuuluvate toodete märgistamise ja esitlemise suhtes direktiivi 2008/95/EÜ, nõukogu direktiivi 89/396/EMÜ (38), Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/13/EÜ (39) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/45/EÜ (40).
  XII lisa II osa punktides 1–11, 13, 15 ja 16 osutatud toodete märgistamisel võib kasutada täiendavalt muid üksikasju kui need, mis on sätestatud käesolevas määruses vaid juhul, kui need vastavad direktiivi 2000/13/EÜ artikli 2 lõike 1 punkti a nõuetele.

2.
     
  Kui käesoleva määruse XII lisa II osas osutatud toode sisaldab üht või mitut direktiivi 2000/13/EÜ IIIa lisas loetletud koostisainetest, tuleb need märgistusel ära märkida koos sõnaga „sisaldab”.

Kui tegemist on sulfititega, võib kasutada järgmisi väljendeid: „sulfitid” või „vääveldioksiid”.

3.
     
  Lõikes 2 osutatud märgistusnõudega võib kaasneda artikli 321 kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktiga kindlaks määratav nõue kasutada piktogrammi. [ME 27]

Artikkel 203

Kohustuslikud elemendid

1.   Nende XII lisa II osa punktides 1–11, 13, 15 ja 16 osutatud toodete märgistamisel ja esitlemisel, mida turustatakse liidus või mis on ette nähtud eksportimiseks, kasutatakse järgmisi kohustuslikke elemente:

| a) | viinamarjasaaduste kategooria nimetus kooskõlas XII lisa II osaga; |
| --- | --- |

a)

viinamarjasaaduste kategooria nimetus kooskõlas XII lisa II osaga;

| b) | kaitstud päritolunimetuse või kaitstud geograafilise tähisega veinide puhul:






  i) | termin „kaitstud päritolunimetus” või „kaitstud geograafiline tähis” ja |
| --- | --- | --- |

b)

kaitstud päritolunimetuse või kaitstud geograafilise tähisega veinide puhul:

i)

termin „kaitstud päritolunimetus” või „kaitstud geograafiline tähis” ja

| ii) | kaitstud päritolunimetuse või kaitstud geograafilise tähise nimetus; |
| --- | --- |

ii)

kaitstud päritolunimetuse või kaitstud geograafilise tähise nimetus;

| c) | tegelik alkoholisisaldus mahuprotsentides; |
| --- | --- |

c)

tegelik alkoholisisaldus mahuprotsentides;

| d) | märge lähtekoha kohta; |
| --- | --- |

d)

märge lähtekoha kohta;

| e) | märge villija kohta ning vahuveini, gaseeritud vahuveini, kvaliteetvahuveini või aromaatse kvaliteetvahuveini puhul tootja või müüja nimi; |
| --- | --- |

e)

märge villija kohta ning vahuveini, gaseeritud vahuveini, kvaliteetvahuveini või aromaatse kvaliteetvahuveini puhul tootja või müüja nimi;

| f) | imporditud veinide puhul märge importija kohta ja |
| --- | --- |

f)

imporditud veinide puhul märge importija kohta ja

| g) | vahuveini, gaseeritud vahuveini, kvaliteetvahuveini või aromaatse kvaliteetvahuveini puhul märge suhkrusisalduse kohta. |
| --- | --- |

g)

vahuveini, gaseeritud vahuveini, kvaliteetvahuveini või aromaatse kvaliteetvahuveini puhul märge suhkrusisalduse kohta.

2.   Erandina lõike 1 punktist a võib viite viinamarjasaaduste kategooriale välja jätta selliste veinide puhul, mille etikett sisaldab kaitstud päritolunimetuse või kaitstud geograafilise tähise nimetust
  , ning kvaliteetvahuveinide puhul, mille sildile märgitakse nimetus „Sekt”
  . [ME 28]

3.   Erandina lõike 1 punktist b võib viite terminitele „kaitstud päritolunimetus” või „kaitstud geograafiline tähis” välja jätta järgmistel juhtudel:

| a) | kui etiketil on esitatud artikli 196 punktis a määratletud traditsiooniline nimetus; |
| --- | --- |

a)

kui etiketil on esitatud artikli 196 punktis a määratletud traditsiooniline nimetus;

| b) | komisjoni poolt
  artikli 321 kohaselt vastu võetud
  delegeeritud õigusaktidega määratletud erandjuhul, selleks et tagada vastavus olemasoleva märgistamistavaga. |
| --- | --- |

b)

komisjoni poolt
  artikli 321 kohaselt vastu võetud
  delegeeritud õigusaktidega määratletud erandjuhul, selleks et tagada vastavus olemasoleva märgistamistavaga.

Artikkel 204

Vabatahtlikud elemendid

1.   Artikli 203 lõikes 1 osutatud toodete märgistamisel või esitlemisel võib kasutada eelkõige järgmisi vabatahtlikke elemente:

| a) | aastakäik; |
| --- | --- |

a)

aastakäik;

| b) | ühe või mitme viinamarjasordi nimi; |
| --- | --- |

b)

ühe või mitme viinamarjasordi nimi;

| c) | suhkrusisaldusele osutavad terminid muude kui artikli 203 lõike 1 punktis g osutatud veinide korral; |
| --- | --- |

c)

suhkrusisaldusele osutavad terminid muude kui artikli 203 lõike 1 punktis g osutatud veinide korral;

| d) | kaitstud päritolunimetuse või kaitstud geograafilise tähisega veinide puhul artikli 196 punktis b osutatud traditsioonilised nimetused; |
| --- | --- |

d)

kaitstud päritolunimetuse või kaitstud geograafilise tähisega veinide puhul artikli 196 punktis b osutatud traditsioonilised nimetused;

| e) | kaitstud päritolunimetusele või kaitstud geograafilisele tähisele osutav liidu sümbol; |
| --- | --- |

e)

kaitstud päritolunimetusele või kaitstud geograafilisele tähisele osutav liidu sümbol;

| f) | teatavatele tootmismeetoditele viitavad terminid; |
| --- | --- |

f)

teatavatele tootmismeetoditele viitavad terminid;

| g) | kaitstud päritolunimetust või kaitstud geograafilist tähist kandvate veinide puhul muu sellise geograafilise koha nimi, mis on väiksem või suurem kui päritolunimetuse või geograafilise tähise aluseks olev piirkond. |
| --- | --- |

g)

kaitstud päritolunimetust või kaitstud geograafilist tähist kandvate veinide puhul muu sellise geograafilise koha nimi, mis on väiksem või suurem kui päritolunimetuse või geograafilise tähise aluseks olev piirkond.

2.   Seoses lõike 1 punktides a ja b osutatud elementide kasutamisega veinide puhul, millel puudub kaitstud päritolunimetus või kaitstud geograafiline tähis, ning piiramata artikli 182 lõike 3 kohaldamist:

| a) | kehtestavad liikmesriigid õigus- ja haldusnormid, et tagada sertifitseerimise, heakskiitmise ja kontrolli menetlused, millega tagatakse asjaomase teabe tõelevastavus; |
| --- | --- |

a)

kehtestavad liikmesriigid õigus- ja haldusnormid, et tagada sertifitseerimise, heakskiitmise ja kontrolli menetlused, millega tagatakse asjaomase teabe tõelevastavus;

| b) | võivad liikmesriigid mittediskrimineerivate ja objektiivsete kriteeriumide alusel ning konkurentsi arvesse võttes koostada kõrvale jäetavate veiniviinamarjasortide loetelud nende territooriumil veiniviinamarjasortidest toodetava veini suhtes, eelkõige kui:






  i) | esineb oht, et tarbija võib segi ajada veini tegeliku päritolu, sest vastav veiniviinamarjasort on lahutamatult seotud olemasoleva kaitstud päritolunimetuse või kaitstud geograafilise tähisega; |
| --- | --- | --- |

b)

võivad liikmesriigid mittediskrimineerivate ja objektiivsete kriteeriumide alusel ning konkurentsi arvesse võttes koostada kõrvale jäetavate veiniviinamarjasortide loetelud nende territooriumil veiniviinamarjasortidest toodetava veini suhtes, eelkõige kui:

i)

esineb oht, et tarbija võib segi ajada veini tegeliku päritolu, sest vastav veiniviinamarjasort on lahutamatult seotud olemasoleva kaitstud päritolunimetuse või kaitstud geograafilise tähisega;

| ii) | asjaomane kontrollimine ei oleks kulutõhus, kuna vastav veiniviinamarjasort moodustab väga väikese osa liikmesriigi viinamarjaistandustest; |
| --- | --- |

ii)

asjaomane kontrollimine ei oleks kulutõhus, kuna vastav veiniviinamarjasort moodustab väga väikese osa liikmesriigi viinamarjaistandustest;

| c) | ei anna eri liikmesriikidest pärit veinide segamine õigust veiniviinamarjasordi või -sortide märgistamiseks, välja arvatud juhul, kui asjaomased liikmesriigid lepivad kokku teisiti ja tagavad vastavate sertifitseerimis-, heakskiitmis- ja kontrollimenetluste teostatavuse. |
| --- | --- |

c)

ei anna eri liikmesriikidest pärit veinide segamine õigust veiniviinamarjasordi või -sortide märgistamiseks, välja arvatud juhul, kui asjaomased liikmesriigid lepivad kokku teisiti ja tagavad vastavate sertifitseerimis-, heakskiitmis- ja kontrollimenetluste teostatavuse.

Artikkel 205

Keeled

1.   Artiklites 203 ja 204 osutatud sõnadega väljendatud kohustuslikud ja vabatahtlikud elemendid esitatakse ühes või enamas liidu ametlikus keeles.

2.   Olenemata lõikest 1 esitatakse kaitstud päritolunimetuse või kaitstud geograafilise tähise nimetus või artikli 196 punktis a osutatud traditsiooniline nimetus etiketil selle riigi keeles või keeltes, kus kaitse kehtib.

Kui kaitstud päritolunimetuste või kaitstud geograafiliste tähiste või riiklike erinimetuste puhul kasutatakse ladina tähestikust erinevat tähestikku, siis võib asjaomane nimetus olla esitatud ka ühes või enamas liidu ametlikus keeles.

Artikkel 206

Jõustamine

Liikmesriikide pädevad asutused võtavad meetmeid tagamaks, et artikli 203 lõikes 1 osutatud toodet, mis ei ole märgistatud kooskõlas käesoleva jaoga, ei turustata või see kõrvaldatakse turult.

Artikkel 207

Volituste delegeerimine

1.   Märgistamise ja esitusviisiga seotud horisontaaleeskirjadega vastavuse tagamiseks ning selleks, et võtta arvesse veinisektori eripära, võib komisjon
  artikli 321 kohaste
  delegeeritud õigusaktidega vastu võtta mõisted, eeskirjad ja piirangud seoses:

| a) | esitusviisiga ja muude kui käesoleva alajaoga ettenähtud märgistuse andmete kasutamisega; |
| --- | --- |

a)

esitusviisiga ja muude kui käesoleva alajaoga ettenähtud märgistuse andmete kasutamisega;

| b) | teatavate kohustuslike elementidega, eelkõige:






  i) | kohustuslike elementide esitamiseks kasutatavad mõisted ja nende kasutustingimused; |
| --- | --- | --- |

b)

teatavate kohustuslike elementidega, eelkõige:

i)

kohustuslike elementide esitamiseks kasutatavad mõisted ja nende kasutustingimused;

| ii) | ettevõtete nimetused ja nende kasutustingimused; |
| --- | --- |

ii)

ettevõtete nimetused ja nende kasutustingimused;

| iii) | sätted, millega lubatakse tootjaliikmesriikidel kehtestada täiendavad eeskirjad seoses kohustuslike elementidega; |
| --- | --- |

iii)

sätted, millega lubatakse tootjaliikmesriikidel kehtestada täiendavad eeskirjad seoses kohustuslike elementidega;

| iv) | sätted, millega lubatakse kehtestada täiendavad erandid lisaks artikli 203 lõikes 2 osutatutele seoses viinamarjasaaduste kategooriale viitamise väljajätmisega; ning |
| --- | --- |

iv)

sätted, millega lubatakse kehtestada täiendavad erandid lisaks artikli 203 lõikes 2 osutatutele seoses viinamarjasaaduste kategooriale viitamise väljajätmisega; ning

| v) | keelte kasutamise sätted; |
| --- | --- |

v)

keelte kasutamise sätted;

| c) | vabatahtlike elementidega, eelkõige:






  i) | vabatahtlike elementide esitamiseks kasutatavad mõisted ja nende kasutustingimused; |
| --- | --- | --- |

c)

vabatahtlike elementidega, eelkõige:

i)

vabatahtlike elementide esitamiseks kasutatavad mõisted ja nende kasutustingimused;

| ii) | sätted, millega lubatakse tootjaliikmesriikidel kehtestada täiendavad eeskirjad seoses vabatahtlike elementidega; |
| --- | --- |

ii)

sätted, millega lubatakse tootjaliikmesriikidel kehtestada täiendavad eeskirjad seoses vabatahtlike elementidega;

| d) | esitusviisiga, eelkõige:






  i) | teatavate pudelikujude kasutustingimused ning teatavate konkreetsete pudelikujude loetelu; |
| --- | --- | --- |

d)

esitusviisiga, eelkõige:

i)

teatavate pudelikujude kasutustingimused ning teatavate konkreetsete pudelikujude loetelu;

| ii) | vahuveinipudeli-tüüpi pudelite ja -korkide kasutustingimused; |
| --- | --- |

ii)

vahuveinipudeli-tüüpi pudelite ja -korkide kasutustingimused;

| iii) | sätted, millega lubatakse tootjaliikmesriikidel kehtestada täiendavad eeskirjad seoses esitusviisiga; |
| --- | --- |

iii)

sätted, millega lubatakse tootjaliikmesriikidel kehtestada täiendavad eeskirjad seoses esitusviisiga;

| iv) | keelte kasutamise sätted. |
| --- | --- |

iv)

keelte kasutamise sätted.

2.   Käesoleva alajaoga ettenähtud sertifitseerimis-, heakskiitmis- ja kontrollimenetluste tõhususe tagamiseks võib komisjon
  artikli 321 kohaste
  delegeeritud õigusaktidega vastu võtta sellekohased vajalikud meetmed.

3.   Ettevõtjate õigustatud huvide kaitsmiseks võib komisjon
  artikli 321 kohaste
  delegeeritud õigusaktidega vastu võtta eeskirjad seoses päritolunimetust või geograafilist tähist kandvate veinide ajutise märgistamise ja esitusviisiga ning seoses veinidega, mille asjaomane päritolunimetus või geograafiline tähis vastab artikli 178 lõikes 5 osutatud nõuetele.

4.   Ettevõtjate kahjustamise vältimiseks võib komisjon
  artikli 321 kohaste
  delegeeritud õigusaktidega vastu võtta üleminekusätted seoses veinidega, mis on viidud turule ja märgistatud enne 1. augustit 2009.

5.   Selleks et tagada, et liidus ei turustataks ega eksporditaks tooteid, mis ei ole märgistatud kooskõlas käesoleva jaoga, võib komisjon
  artikli 321 kohaselt vastu võetud
  delegeeritud õigusaktidega määratleda liikmesriikide sellekohased rakendatavad meetmed.

6.   Selleks et võtta arvesse kauplemistingimusi liidu ja teatavate kolmandate riikide vahel, võib komisjon
  artikli 321 kohaste
  delegeeritud õigusaktidega vastu võtta käesolevast alajaost tehtavad erandid.

Artikkel 208

Rakendamisvolitused

Komisjon võib
  vastavalt artikli 323 lõikes 1a osutatud kontrollimenetlusele
  rakendusaktidega võtta kõik käesoleva jaoga seotud vajalikud meetmed seoses menetluste, teatiste ja tehniliste kriteeriumidega.

II   PEATÜKK

Tootjaorganisatsioonid, tootmisharudevahelised organisatsioonid, ettevõtjate organisatsioonid

I   jagu

Üldpõhimõtted

Artikkel 209

Tootjaorganisatsioonid

Liikmesriigid tunnustavad tootjaorganisatsioone, mis:

| a) | koosnevad tootjatest, kes kuuluvad ühte järgmistest sektoritest:






  i) | humalasektor; |
| --- | --- | --- |

a)

koosnevad tootjatest, kes kuuluvad ühte järgmistest sektoritest:

i)

humalasektor;

| ii) | oliiviõli ja lauaoliivide sektor; |
| --- | --- |

ii)

oliiviõli ja lauaoliivide sektor;

| iii) | puu- ja köögiviljasektor tootjate puhul, kes kasvatavad ühte või mitut nimetatud sektori toodet ja/või kõnealuseid tooteid, mis on mõeldud üksnes töötlemiseks; |
| --- | --- |

iii)

puu- ja köögiviljasektor tootjate puhul, kes kasvatavad ühte või mitut nimetatud sektori toodet ja/või kõnealuseid tooteid, mis on mõeldud üksnes töötlemiseks;

| iv) | piima- ja piimatootesektor; |
| --- | --- |

iv)

piima- ja piimatootesektor;

| v) | siidiussisektor; |
| --- | --- |

v)

siidiussisektor;

| b) | on asutatud tootjate algatusel; |
| --- | --- |

b)

on asutatud tootjate algatusel;

| c) | järgivad konkreetset eesmärki, mis võib hõlmata (puu- ja köögiviljasektoriga seoses peab hõlmama) eelkõige ühte või enamat järgmistest eesmärkidest:






  i) | selle tagamine, et tootmine kavandataks ja kohandataks vastavalt nõudmisele, eriti kvaliteedi ja kvantiteedi osas; |
| --- | --- | --- |

c)

järgivad konkreetset eesmärki, mis võib hõlmata (puu- ja köögiviljasektoriga seoses peab hõlmama) eelkõige ühte või enamat järgmistest eesmärkidest:

i)

selle tagamine, et tootmine kavandataks ja kohandataks vastavalt nõudmisele, eriti kvaliteedi ja kvantiteedi osas;

| ii) | tarnete koondamine ja liikmete toodete turustamine; |
| --- | --- |

ii)

tarnete koondamine ja liikmete toodete turustamine;

| iii) | tootmiskulude optimeerimine ja omahindade tasakaalustamine. |
| --- | --- |

iii)

tootmiskulude optimeerimine ja omahindade tasakaalustamine.

Liikmesriigid võivad tunnustada ka tootjaorganisatsioone, mille on asutanud tootjad artiklis 1 osutatud mis tahes sektoris, välja arvatud käesoleva artikli esimese lõigu punktis a osutatud sektorid, kõnealuse lõigu punktides b ja c sätestatud tingimustel.

Liikmesriigid võivad veinisektori puhul tunnustada vastavalt esimese lõigu punktides b ja c sätestatud tingimustele tootjaorganisatsioone, kes kohaldavad põhikirja, milles nõutakse nende liikmetelt eelkõige:

| a) | tootjaorganisatsioonis vastu võetud eeskirjade kohaldamist, mis käsitlevad aruandlust toodangu kohta, toodangut, turustamist ja keskkonnakaitset; |
| --- | --- |

a)

tootjaorganisatsioonis vastu võetud eeskirjade kohaldamist, mis käsitlevad aruandlust toodangu kohta, toodangut, turustamist ja keskkonnakaitset;

| b) | teabe esitamist, mida tootjaorganisatsioon vajab statistilistel eesmärkidel, eriti viljeluspiirkondade ja turu arengu kohta; |
| --- | --- |

b)

teabe esitamist, mida tootjaorganisatsioon vajab statistilistel eesmärkidel, eriti viljeluspiirkondade ja turu arengu kohta;

| c) | trahvide maksmist põhikirjajärgsete kohustuste täitmata jätmise eest. |
| --- | --- |

c)

trahvide maksmist põhikirjajärgsete kohustuste täitmata jätmise eest.

Veinisektoris võidakse järgida eelkõige järgmisi konkreetseid eesmärke esimese lõigu punkti c tähenduses:

| a) | keskkonnasäästlike viljelustavade ja tootmistehnoloogia kasutamise edendamine ning selleks tehnilise abi osutamine; |
| --- | --- |

a)

keskkonnasäästlike viljelustavade ja tootmistehnoloogia kasutamise edendamine ning selleks tehnilise abi osutamine;

| b) | veinitootmise kõrvalsaaduste majandamisega ja jäätmekäitlusega seotud algatuste edendamine, eelkõige vee, mulla ja maastiku kaitseks ning bioloogilise mitmekesisuse säilitamiseks või arendamiseks; |
| --- | --- |

b)

veinitootmise kõrvalsaaduste majandamisega ja jäätmekäitlusega seotud algatuste edendamine, eelkõige vee, mulla ja maastiku kaitseks ning bioloogilise mitmekesisuse säilitamiseks või arendamiseks;

| c) | säästvate tootmismeetodite ja turuarengute uuringute tegemine; |
| --- | --- |

c)

säästvate tootmismeetodite ja turuarengute uuringute tegemine;

| d) | kaasaaitamine käesoleva osa I jaotise IV peatüki VII jaos osutatud toetusprogrammide eesmärkide saavutamisele. |
| --- | --- |

d)

kaasaaitamine käesoleva osa I jaotise IV peatüki VII jaos osutatud toetusprogrammide eesmärkide saavutamisele.

Artikkel 210

Tootmisharudevahelised organisatsioonid

1.   Liikmesriigid tunnustavad tootmisharudevahelisi organisatsioone, mis:

| a) | koosnevad järgmiste sektorite toodete tootmise, kaubanduse ja/või töötlemisega seotud majandustegevuse esindajatest:






  i) | oliiviõli ja lauaoliivide sektor; |
| --- | --- | --- |

a)

koosnevad järgmiste sektorite toodete tootmise, kaubanduse ja/või töötlemisega seotud majandustegevuse esindajatest:

i)

oliiviõli ja lauaoliivide sektor;

| ii) | tubakasektor; |
| --- | --- |

ii)

tubakasektor;

| b) | on moodustatud kõigi või osa liikmesorganisatsioonide või -ühenduste algatusel; |
| --- | --- |

b)

on moodustatud kõigi või osa liikmesorganisatsioonide või -ühenduste algatusel;

| c) | järgivad konkreetset eesmärki, mis võib seonduda eelkõige järgmisega:






  i) | liikmete toodangu tarnimise ja turustamise koondamine ja koordineerimine; |
| --- | --- | --- |

c)

järgivad konkreetset eesmärki, mis võib seonduda eelkõige järgmisega:

i)

liikmete toodangu tarnimise ja turustamise koondamine ja koordineerimine;

| ii) | tootmise ja töötlemise ühiselt kohandamine turu nõudmisele ja toote täiustamine; |
| --- | --- |

ii)

tootmise ja töötlemise ühiselt kohandamine turu nõudmisele ja toote täiustamine;

| iii) | tootmise ja töötlemise ratsionaliseerimise ja täiustamise edendamine; |
| --- | --- |

iii)

tootmise ja töötlemise ratsionaliseerimise ja täiustamise edendamine;

| iv) | uuringute tegemine jätkusuutlike tootmismeetodite ja turuarengute kohta. |
| --- | --- |

iv)

uuringute tegemine jätkusuutlike tootmismeetodite ja turuarengute kohta.

2.   Kui lõikes 1 osutatud tootmisharudevahelised organisatsioonid tegutsevad mitme liikmesriigi territooriumil, annab komisjon neile rakendusaktidega tunnustuse ilma artikli 323 lõikes 1 nimetatud komitee abita

  ilma artikli 323 rakendamiseta vastu võetud rakendusaktidega
  .

3.   Lisaks lõikele 1 tunnustavad liikmesriigid seoses puu- ja köögiviljasektoriga ning võivad tunnustada seoses veinisektoriga ka neid tootmisharudevahelisi organisatsioone, mis:

| a) | koosnevad sissejuhatuses osutatud sektorite toodete tootmise, kaubanduse või töötlemisega seotud majandustegevuse esindajatest; |
| --- | --- |

a)

koosnevad sissejuhatuses osutatud sektorite toodete tootmise, kaubanduse või töötlemisega seotud majandustegevuse esindajatest;

| b) | on moodustatud kõigi või osa punktis a osutatud esindajate algatusel; |
| --- | --- |

b)

on moodustatud kõigi või osa punktis a osutatud esindajate algatusel;

| c) | teostavad liidu ühes või mitmes piirkonnas üht ning puu- ja köögiviljasektori puhul kaht või enamat järgmist tegevust, võttes arvesse tarbijate huve, ning veinisektori puhul ilma teisi sektoreid mõjutamata, võttes arvesse rahvatervist ja tarbijate huve:






  i) | tootmise ja turuga seotud teadlikkuse ja läbipaistvuse suurendamine; |
| --- | --- | --- |

c)

teostavad liidu ühes või mitmes piirkonnas üht ning puu- ja köögiviljasektori puhul kaht või enamat järgmist tegevust, võttes arvesse tarbijate huve, ning veinisektori puhul ilma teisi sektoreid mõjutamata, võttes arvesse rahvatervist ja tarbijate huve:

i)

tootmise ja turuga seotud teadlikkuse ja läbipaistvuse suurendamine;

| ii) | puu- ja köögiviljasektori ning veinisektori toodete turuleviimise paremale koordineerimisele kaasaaitamine, eelkõige teadus- ja turu-uuringute kaudu; |
| --- | --- |

ii)

puu- ja köögiviljasektori ning veinisektori toodete turuleviimise paremale koordineerimisele kaasaaitamine, eelkõige teadus- ja turu-uuringute kaudu;

| iii) | liidu eeskirjadele vastavate standardsete lepinguvormide koostamine; |
| --- | --- |

iii)

liidu eeskirjadele vastavate standardsete lepinguvormide koostamine;

| iv) | toodetud puu- ja köögiviljade ning veinisektori toodete potentsiaali täielikum ärakasutamine; |
| --- | --- |

iv)

toodetud puu- ja köögiviljade ning veinisektori toodete potentsiaali täielikum ärakasutamine;

| v) | teabe kogumine ja uuringute tegemine, mis on vajalik selleks, et kohandada tootmist paremini turu nõuete ning tarbijate eelistuste ja ootustega, eelkõige tootekvaliteedi ja keskkonnakaitse seisukohast; |
| --- | --- |

v)

teabe kogumine ja uuringute tegemine, mis on vajalik selleks, et kohandada tootmist paremini turu nõuete ning tarbijate eelistuste ja ootustega, eelkõige tootekvaliteedi ja keskkonnakaitse seisukohast;

| vi) | võimaluste otsimine taimekaitsevahendite ja muude lisandite kasutamise piiramiseks ning tootekvaliteedi säilitamise ja mulla ning vee kaitse tagamiseks; |
| --- | --- |

vi)

võimaluste otsimine taimekaitsevahendite ja muude lisandite kasutamise piiramiseks ning tootekvaliteedi säilitamise ja mulla ning vee kaitse tagamiseks;

| vii) | kõigil tootmis- ja turustamisetappidel ning veinisektori puhul ka veinivalmistamisetappidel kasutatavate tootekvaliteedi parandamise meetodite ja vahendite arendamine; |
| --- | --- |

vii)

kõigil tootmis- ja turustamisetappidel ning veinisektori puhul ka veinivalmistamisetappidel kasutatavate tootekvaliteedi parandamise meetodite ja vahendite arendamine;

| viii) | mahepõllumajanduse, samuti päritolunimetuste, kvaliteedimärkide ja geograafiliste tähiste potentsiaali kasutamine, kaitsmine ja edendamine; |
| --- | --- |

viii)

mahepõllumajanduse, samuti päritolunimetuste, kvaliteedimärkide ja geograafiliste tähiste potentsiaali kasutamine, kaitsmine ja edendamine;

| ix) | integreeritud tootmise või muude keskkonnasäästlike tootmismeetodite edendamine; |
| --- | --- |

ix)

integreeritud tootmise või muude keskkonnasäästlike tootmismeetodite edendamine;

| x) | puu- ja köögiviljasektori puhul XIV lisa punktides 2 ja 3 osutatud tootmis- ja turustamiseeskirjade suhtes liidu või riigisisestest eeskirjadest rangemate eeskirjade sätestamine; |
| --- | --- |

x)

puu- ja köögiviljasektori puhul XIV lisa punktides 2 ja 3 osutatud tootmis- ja turustamiseeskirjade suhtes liidu või riigisisestest eeskirjadest rangemate eeskirjade sätestamine;

| xi) | veinisektori puhul:






  — | kaitstud päritolunimetuse või kaitstud geograafilise tähisega veini erilistest omadustest teavitamine; |
| --- | --- | --- |

xi)

veinisektori puhul:

—

kaitstud päritolunimetuse või kaitstud geograafilise tähisega veini erilistest omadustest teavitamine;

| — | mõõduka ja vastutustundliku veinitarbimise innustamine ning alkoholi kuritarvitamisega seotud ohtudest teavitamine; |
| --- | --- |

—

mõõduka ja vastutustundliku veinitarbimise innustamine ning alkoholi kuritarvitamisega seotud ohtudest teavitamine;

| — | veini müügiedendusmeetmete võtmine, eelkõige kolmandates riikides. |
| --- | --- |

—

veini müügiedendusmeetmete võtmine, eelkõige kolmandates riikides.

4.   Liikmesriigid võivad tunnustada ka tootmisharudevahelisi organisatsioone, mis:

| a) | koosnevad piima- ja piimatootesektori toodete tootmise, kaubanduse või töötlemisega seotud majandustegevuse esindajatest: |
| --- | --- |

a)

koosnevad piima- ja piimatootesektori toodete tootmise, kaubanduse või töötlemisega seotud majandustegevuse esindajatest:

| b) | on moodustatud kõigi või osa punktis a osutatud esindajate algatusel; |
| --- | --- |

b)

on moodustatud kõigi või osa punktis a osutatud esindajate algatusel;

| c) | rakendavad liidu ühes või mitmes piirkonnas ühte või mitut järgmist tegevust, võttes arvesse tarbijate huve:






  i) | tootmise ja turuga seotud teadlikkust ja läbipaistvust suurendamine, sealhulgas statistilised andmed hindade, mahtude ja eelnevalt sõlmitud toorpiima tarnelepingute kestuse kohta, ning analüüsid võimalike edasiste turusuundumuste kohta piirkondlikul või riiklikul tasandil; |
| --- | --- | --- |

c)

rakendavad liidu ühes või mitmes piirkonnas ühte või mitut järgmist tegevust, võttes arvesse tarbijate huve:

i)

tootmise ja turuga seotud teadlikkust ja läbipaistvust suurendamine, sealhulgas statistilised andmed hindade, mahtude ja eelnevalt sõlmitud toorpiima tarnelepingute kestuse kohta, ning analüüsid võimalike edasiste turusuundumuste kohta piirkondlikul või riiklikul tasandil;

| ii) | piima- ja piimatootesektori toodete turuleviimise paremale koordineerimisele kaasaaitamine, eelkõige teadus- ja turu-uuringute kaudu; |
| --- | --- |

ii)

piima- ja piimatootesektori toodete turuleviimise paremale koordineerimisele kaasaaitamine, eelkõige teadus- ja turu-uuringute kaudu;

| iii) | liidu eeskirjadele vastavate standardsete lepinguvormide koostamine; |
| --- | --- |

iii)

liidu eeskirjadele vastavate standardsete lepinguvormide koostamine;

| iv) | teabe kogumine ja uuringute tegemine, mis on vajalik selleks, et kohandada tootmist paremini turu nõuete ning tarbijate eelistuste ja ootustega, eelkõige tootekvaliteedi ja keskkonnakaitse seisukohast; |
| --- | --- |

iv)

teabe kogumine ja uuringute tegemine, mis on vajalik selleks, et kohandada tootmist paremini turu nõuete ning tarbijate eelistuste ja ootustega, eelkõige tootekvaliteedi ja keskkonnakaitse seisukohast;

| v) | võimaluste otsimine loomatervishoiu toodete ja muude lisandite kasutuse piiramiseks; |
| --- | --- |

v)

võimaluste otsimine loomatervishoiu toodete ja muude lisandite kasutuse piiramiseks;

| vi) | kõigil tootmis- ja turustamisetappidel kasutatavate tootekvaliteedi parandamise meetodite ja vahendite arendamine; |
| --- | --- |

vi)

kõigil tootmis- ja turustamisetappidel kasutatavate tootekvaliteedi parandamise meetodite ja vahendite arendamine;

| vii) | mahepõllumajanduse, samuti päritolunimetuste, kvaliteedimärkide ja geograafiliste tähiste potentsiaali kasutamine, kaitsmine ja edendamine; ning |
| --- | --- |

vii)

mahepõllumajanduse, samuti päritolunimetuste, kvaliteedimärkide ja geograafiliste tähiste potentsiaali kasutamine, kaitsmine ja edendamine; ning

| viii) | integreeritud tootmise või muude keskkonnasäästlike tootmismeetodite edendamine. |
| --- | --- |

viii)

integreeritud tootmise või muude keskkonnasäästlike tootmismeetodite edendamine.

Artikkel 211

Tootjaorganisatsioone ja tootmisharudevahelisi organisatsioone käsitlevad ühissätted

1.   Ilma et see piiraks tunnustamist, mille kohta liikmesriigid võtavad vastu otsuse siseriikliku õiguse alusel ning kooskõlas liidu õigusega, kohaldatakse artiklit 209 ja artikli 210 lõiget 1 vastavalt tootjaorganisatsioonidele ja tootmisharudevahelistele organisatsioonidele kõikides artiklis 1 osutatud sektorites, välja arvatud artikli 209 esimese lõigu punktis a ja artikli 210 lõikes 1 osutatud sektorites.

2.   Vastavalt määrustele (EMÜ) nr 707/76 (41), (EÜ) nr 865/2004 (42) ja (EÜ) nr 1952/2005 (43) tunnustatud või heakskiidetud tootjaorganisatsioone käsitatakse käesoleva määruse artikli 209 kohaselt tunnustatud tootjaorganisatsioonidena.

Vastavalt määrustele (EMÜ) nr 2077/92 (44) ja (EÜ) nr 865/2004 tunnustatud või heakskiidetud tootmisharudevahelisi organisatsioone käsitatakse käesoleva määruse artikli 210 kohaselt tunnustatud tootmisharudevaheliste organisatsioonidena.

Artikkel 212

Ettevõtjate organisatsioonid

Käesoleva määruse kohaldamisel hõlmavad ettevõtjate organisatsioonid oliiviõli ja lauaoliivide sektori tunnustatud tootjaorganisatsioone, tunnustatud tootmisharudevahelised organisatsioone või muude tunnustatud ettevõtjate organisatsioone või nende ühendusi.

II   jagu

Puu- ja köögiviljasektori tootjaorganisatsioone, tootmisharudevahelisi organisatsioone ning tootjarühmi käsitlevad eeskirjad

I   alajagu

Tootjaorganisatsioonide põhikiri ja nende tunnustamise eeskirjad

Artikkel 213

Tootjaorganisatsioonide põhikiri

1.   Puu- ja köögiviljasektori tootjaorganisatsiooni põhikirjaga nõutakse selle tootjaliikmetelt eelkõige:

| a) | tootjaorganisatsioonis vastu võetud eeskirjade kohaldamist, mis käsitlevad aruandlust toodangu kohta, toodangut, turustamist ja keskkonnakaitset; |
| --- | --- |

a)

tootjaorganisatsioonis vastu võetud eeskirjade kohaldamist, mis käsitlevad aruandlust toodangu kohta, toodangut, turustamist ja keskkonnakaitset;

| b) | kuulumist üksnes ühte tootjaorganisatsiooni seoses artikli 209 esimese lõigu punkti a alapunktis iii osutatud mis tahes toote tootmisega asjaomases põllumajandusettevõttes; |
| --- | --- |

b)

kuulumist üksnes ühte tootjaorganisatsiooni seoses artikli 209 esimese lõigu punkti a alapunktis iii osutatud mis tahes toote tootmisega asjaomases põllumajandusettevõttes;

| c) | kogu oma vastava toodangu turustamist tootjaorganisatsiooni kaudu; |
| --- | --- |

c)

kogu oma vastava toodangu turustamist tootjaorganisatsiooni kaudu;

| d) | tootjaorganisatsiooni poolt statistilistel eesmärkidel nõutava teabe esitamist, eelkõige viljeluspiirkondade, saagikoguste, saagikuse ja otsemüügi kohta; |
| --- | --- |

d)

tootjaorganisatsiooni poolt statistilistel eesmärkidel nõutava teabe esitamist, eelkõige viljeluspiirkondade, saagikoguste, saagikuse ja otsemüügi kohta;

| e) | selle põhikirjas sätestatud rahalise toetuse maksmist artiklis 120 sätestatud rakendusfondi asutamiseks ja rahastamiseks. |
| --- | --- |

e)

selle põhikirjas sätestatud rahalise toetuse maksmist artiklis 120 sätestatud rakendusfondi asutamiseks ja rahastamiseks.

2.   Olenemata lõike 1 punktist c ja kui tootjaorganisatsioon seda lubab ning kui see on kooskõlas tootjaorganisatsiooni sätestatud tingimustega, võivad tootjaliikmed:

| a) | müüa vaid kindlaksmääratud osa oma toodangust ja/või toodetest otse oma põllumajandusettevõttest ja/või väljaspool seda tarbijatele nende isiklike vajaduste rahuldamiseks; nimetatud osa suuruse määrab kindlaks liikmesriik ja see ei või olla väiksem kui 10 %; |
| --- | --- |

a)

müüa vaid kindlaksmääratud osa oma toodangust ja/või toodetest otse oma põllumajandusettevõttest ja/või väljaspool seda tarbijatele nende isiklike vajaduste rahuldamiseks; nimetatud osa suuruse määrab kindlaks liikmesriik ja see ei või olla väiksem kui 10 %;

| b) | turustada ise või oma organisatsiooni määratud teise tootjaorganisatsiooni kaudu tooteid kogustes, mis on nende organisatsioonis turustatava toodangu mahuga võrreldes tähtsusetud; |
| --- | --- |

b)

turustada ise või oma organisatsiooni määratud teise tootjaorganisatsiooni kaudu tooteid kogustes, mis on nende organisatsioonis turustatava toodangu mahuga võrreldes tähtsusetud;

| c) | turustada ise või oma organisatsiooni määratud teise tootjaorganisatsiooni kaudu tooteid, mis nende omaduste tõttu ei kuulu tavaliselt asjaomase tootjaorganisatsiooni äritegevuse alla. |
| --- | --- |

c)

turustada ise või oma organisatsiooni määratud teise tootjaorganisatsiooni kaudu tooteid, mis nende omaduste tõttu ei kuulu tavaliselt asjaomase tootjaorganisatsiooni äritegevuse alla.

3.   Tootjaorganisatsiooni põhikirjas sätestatakse samuti:

| a) | lõikes 1 osutatud eeskirjade kindlaksmääramise, vastuvõtmise ja muutmise kord; |
| --- | --- |

a)

lõikes 1 osutatud eeskirjade kindlaksmääramise, vastuvõtmise ja muutmise kord;

| b) | liikmete kohustus maksta tootjaorganisatsiooni rahastamiseks vajalikku rahalist toetust; |
| --- | --- |

b)

liikmete kohustus maksta tootjaorganisatsiooni rahastamiseks vajalikku rahalist toetust;

| c) | eeskirjad, mis võimaldavad tootjaliikmetel demokraatlikult kontrollida oma organisatsiooni ja tema otsuseid; |
| --- | --- |

c)

eeskirjad, mis võimaldavad tootjaliikmetel demokraatlikult kontrollida oma organisatsiooni ja tema otsuseid;

| d) | karistused põhikirjajärgsete kohustuste täitmata jätmise, eelkõige rahalise toetuse maksmata jätmise ja tootjaorganisatsiooni eeskirjade rikkumise eest; |
| --- | --- |

d)

karistused põhikirjajärgsete kohustuste täitmata jätmise, eelkõige rahalise toetuse maksmata jätmise ja tootjaorganisatsiooni eeskirjade rikkumise eest;

| e) | uute liikmete vastuvõtmise eeskirjad, eelkõige minimaalne liikmeksoleku aeg; |
| --- | --- |

e)

uute liikmete vastuvõtmise eeskirjad, eelkõige minimaalne liikmeksoleku aeg;

| f) | organisatsiooni toimimiseks vajalikud raamatupidamis- ja eelarve-eeskirjad. |
| --- | --- |

f)

organisatsiooni toimimiseks vajalikud raamatupidamis- ja eelarve-eeskirjad.

4.   Puu- ja köögiviljasektori tootjaorganisatsioone käsitatakse organisatsioonidena, mis tegutsevad majandusküsimustes oma liikmete nimel ja huvides.

Artikkel 214

Tunnustamine

1.   Liikmesriigid tunnustavad puu- ja köögiviljasektori tootjaorganisatsioonidena kõiki sellist tunnustamist taotlevaid juriidilisi isikuid või juriidiliste isikute selgelt määratletud osi, tingimusel et:

| a) | nende eesmärk on kasutada keskkonnasäästlikke viljelustavasid ja tootmistehnikaid ning eelkõige jäätmekäitlustavasid, mille abil nad kaitsevad vee, mulla ja maastiku kvaliteeti, säilitavad või soodustavad bioloogilist mitmekesisust ja vastavad artiklites 209 ja 213 sätestatud nõuetele ning esitavad selle kohta asjakohased tõendid; |
| --- | --- |

a)

nende eesmärk on kasutada keskkonnasäästlikke viljelustavasid ja tootmistehnikaid ning eelkõige jäätmekäitlustavasid, mille abil nad kaitsevad vee, mulla ja maastiku kvaliteeti, säilitavad või soodustavad bioloogilist mitmekesisust ja vastavad artiklites 209 ja 213 sätestatud nõuetele ning esitavad selle kohta asjakohased tõendid;

| b) | neil on ettenähtud miinimumarv liikmeid ja nende turustatav toodang vastab miinimummahule või miinimumväärtusele, mille kehtestavad liikmesriigid, ning nad esitavad selle kohta asjakohased tõendid; |
| --- | --- |

b)

neil on ettenähtud miinimumarv liikmeid ja nende turustatav toodang vastab miinimummahule või miinimumväärtusele, mille kehtestavad liikmesriigid, ning nad esitavad selle kohta asjakohased tõendid;

| c) | on piisavalt tõendatud, et nad suudavad tegutseda nõuetekohaselt pikema aja jooksul ning tagades tõhusa ja piisava varustatuse; sel eesmärgil võivad liikmesriigid otsustada, milliseid artikli 209 esimese lõigu punkti a alapunktis iii osutatud tooteid või tooterühmi peaksid tootjaorganisatsioonid hõlmama; |
| --- | --- |

c)

on piisavalt tõendatud, et nad suudavad tegutseda nõuetekohaselt pikema aja jooksul ning tagades tõhusa ja piisava varustatuse; sel eesmärgil võivad liikmesriigid otsustada, milliseid artikli 209 esimese lõigu punkti a alapunktis iii osutatud tooteid või tooterühmi peaksid tootjaorganisatsioonid hõlmama;

| d) | nad võimaldavad oma liikmetel saada tõhusat tehnilist abi keskkonnasäästlike viljelustavade kasutamisel; |
| --- | --- |

d)

nad võimaldavad oma liikmetel saada tõhusat tehnilist abi keskkonnasäästlike viljelustavade kasutamisel;

| e) | nad annavad oma liikmetele vajaduse korral tehnilisi vahendeid toodangu korjamiseks, ladustamiseks, pakkimiseks ning turustamiseks; |
| --- | --- |

e)

nad annavad oma liikmetele vajaduse korral tehnilisi vahendeid toodangu korjamiseks, ladustamiseks, pakkimiseks ning turustamiseks;

| f) | nad tagavad oma tegevuse nõuetekohase äri- ja raamatupidamiskorralduse ning |
| --- | --- |

f)

nad tagavad oma tegevuse nõuetekohase äri- ja raamatupidamiskorralduse ning

| g) | neil ei ole asjaomasel turul valitsevat seisundit, kui see ei ole vajalik aluslepingu artikli 39 eesmärkide saavutamiseks. |
| --- | --- |

g)

neil ei ole asjaomasel turul valitsevat seisundit, kui see ei ole vajalik aluslepingu artikli 39 eesmärkide saavutamiseks.

2.   Liikmesriigid:

| a) | teevad otsuse tootjaorganisatsiooni tunnustamise kohta kolme kuu jooksul alates taotluse ja kõigi vastavate tõendite esitamisest; |
| --- | --- |

a)

teevad otsuse tootjaorganisatsiooni tunnustamise kohta kolme kuu jooksul alates taotluse ja kõigi vastavate tõendite esitamisest;

| b) | teostavad korrapäraselt kontrolle veendumaks, et tootjaorganisatsioonid järgivad käesoleva peatüki sätteid; kehtestavad käesoleva määruse sätete eiramise või täitmata jätmise korral selliste organisatsioonide suhtes karistusi ja võtavad vajaduse korral vastu otsuse tunnustus tühistada; |
| --- | --- |

b)

teostavad korrapäraselt kontrolle veendumaks, et tootjaorganisatsioonid järgivad käesoleva peatüki sätteid; kehtestavad käesoleva määruse sätete eiramise või täitmata jätmise korral selliste organisatsioonide suhtes karistusi ja võtavad vajaduse korral vastu otsuse tunnustus tühistada;

| c) | teatavad komisjonile üks kord aastas igast tunnustuse andmise, andmata jätmise või tühistamise otsusest. |
| --- | --- |

c)

teatavad komisjonile üks kord aastas igast tunnustuse andmise, andmata jätmise või tühistamise otsusest.

II   alajagu

Tootjaorganisatsioonide liidud ja tootjarühmad

Artikkel 215

Tootjaorganisatsioonide liidud puu- ja köögiviljasektoris

Puu- ja köögiviljasektori tootjaorganisatsioonide liit moodustatakse tunnustatud tootjaorganisatsioonide algatusel ning see võib tegeleda tootjaorganisatsiooni mis tahes käesolevas määruses osutatud tegevusega. Sel eesmärgil võivad liikmesriigid tootjaorganisatsioonide liitu selle taotlusel tunnustada, kui:

| a) | liikmesriik leiab, et kõnealune liit suudab asjaomast tegevust tõhusalt teostada, ja |
| --- | --- |

a)

liikmesriik leiab, et kõnealune liit suudab asjaomast tegevust tõhusalt teostada, ja

| b) | liidul ei ole kõnealusel turul valitsevat seisundit, kui see ei ole vajalik aluslepingu artikli 39 eesmärkide saavutamiseks. |
| --- | --- |

b)

liidul ei ole kõnealusel turul valitsevat seisundit, kui see ei ole vajalik aluslepingu artikli 39 eesmärkide saavutamiseks.

Artikli 213 lõiget 4 kohaldatakse mutatis mutandis.

Artikkel 216

Allhanked

Liikmesriigid võivad lubada puu- ja köögiviljasektori tunnustatud tootjaorganisatsioonil või kõnealuse sektori tunnustatud tootjaorganisatsioonide liidul anda oma mis tahes ülesandeid allhankijatele, sealhulgas tütarettevõtjatele, tingimusel et ta esitab liikmesriigile piisavad tõendid selle kohta, et selline tegevus on asjakohane kõnealuse tootjaorganisatsiooni või tootjaorganisatsioonide liidu eesmärkide saavutamiseks.

Artikkel 217

Puu- ja köögiviljasektori tootjarühmad

1.   1. mail 2004 või pärast seda kuupäeva Euroopa Liiduga ühinenud liikmesriikide tootjatel või aluslepingu artikli 349 lõikes 2 osutatud liidu äärepoolseimate piirkondade või määruse (EÜ) nr 1405/2006 artikli 1 lõikes 2 osutatud Egeuse mere väikesaarte tootjatel, kes kasvatavad ühte või mitut puu- ja köögiviljasektori toodet ja/või sellist toodet, mis on mõeldud üksnes töötlemiseks, võib lubada oma algatusel moodustada tootjarühmi kui juriidilisi isikuid või juriidiliste isikute selgelt määratletud osi eesmärgiga saada tunnustatud tootjaorganisatsioonina.

Kõnealustel tootjarühmadel võib lubada kasutada üleminekuperioodi, et täita artiklis 209 sätestatud tootjaorganisatsioonide tunnustamise tingimusi.

Tunnustuse saamiseks esitavad kõnealused tootjarühmad asjaomasele liikmesriigile järkjärgulise tunnustuskava, mille heakskiitmine tähendab teises lõigus osutatud üleminekuperioodi algust ja kujutab endast eeltunnustuse andmist. Üleminekuperiood ei või olla pikem kui viis aastat.

2.   Enne tunnustuskava heakskiitmist teatavad liikmesriigid komisjonile oma kavatsustest ja nende võimalikust finantsmõjust.

III   alajagu

Eeskirjade laiendamine ühe majanduspiirkonna tootjatele

Artikkel 218

Eeskirjade laiendamine

1.   Kui teatavas majanduspiirkonnas tegutsevat puu- ja köögiviljasektori tootjaorganisatsiooni käsitatakse teatava toote puhul selle piirkonna tootmist ja tootjaid esindavana, võib asjaomane liikmesriik tootjaorganisatsiooni taotlusel kehtestada selles majanduspiirkonnas tegutsevate tootjaorganisatsiooni mittekuuluvate tootjate suhtes järgmised siduvad eeskirjad:

| a) | Artikli 213 lõike 1 punktis a osutatud eeskirjad; |
| --- | --- |

a)

Artikli 213 lõike 1 punktis a osutatud eeskirjad;

| b) | eeskirjad, mis on vajalikud artikli 121 lõike 2 punktis c osutatud meetmete rakendamiseks. |
| --- | --- |

b)

eeskirjad, mis on vajalikud artikli 121 lõike 2 punktis c osutatud meetmete rakendamiseks.

Esimest lõiku kohaldatakse tingimusel, et eeskirjad:

| a) | on kehtinud vähemalt ühe turustusaasta jooksul; |
| --- | --- |

a)

on kehtinud vähemalt ühe turustusaasta jooksul;

| b) | kuuluvad XIV lisa täielikku loetellu; |
| --- | --- |

b)

kuuluvad XIV lisa täielikku loetellu;

| c) | muudetakse siduvaks kõige rohkem kolmeks turustusaastaks. |
| --- | --- |

c)

muudetakse siduvaks kõige rohkem kolmeks turustusaastaks.

Teise lõigu punktis a osutatud tingimust ei kohaldata siiski juhul, kui kõnealusteks eeskirjadeks on XIV lisa punktides 1, 3 ja 5 nimetatud eeskirjad. Sel juhul ei või eeskirjade laiendamist kohaldada pikema perioodi kui ühe turustusaasta suhtes.

2.   Käesoleva alajao kohaldamisel tähendab „majanduspiirkond” kõrvuti või naabruses asetsevatest tootmispiirkondadest koosnevat geograafilist ala, kus on ühesugused tootmis- ja turustustingimused.

Liikmesriigid edastavad majanduspiirkondade nimekirja komisjonile.

Ühe kuu jooksul pärast nimekirja edastamist kiidab komisjon rakendusaktiga ja ilma artikli 323 lõikes 1 osutatud komitee abita

  ilma artikli 323 rakendamiseta vastu võetud rakendusaktidega
  selle heaks või otsustab pärast konsulteerimist asjaomase liikmesriigiga, millised muudatused peab viimane sellesse sisse viima. Komisjon teeb heakskiidetud nimekirja avalikkusele kättesaadavaks talle sobival viisil.

3.   Tootjaorganisatsiooni käsitatakse lõike 1 tähenduses esindavana, kui selle liikmed moodustavad vähemalt 50 % selle tegutsemispiirkonna tootjatest ja see hõlmab vähemalt 60 % selle piirkonna toodangu mahust. Ilma et see piiraks lõike 5 kohaldamist, ei võeta nimetatud protsendimäärade arvutamisel arvesse mahepõllundustooteid või nende tootjaid, kes on kuni 31. detsembrini 2008 hõlmatud määrusega (EMÜ) nr 2092/91 (45) ning alates 1. jaanuarist 2009 määrusega (EÜ) nr 834/2007 (46).

4.   Teatavas majanduspiirkonnas kõigile tootjatele siduvaks muudetud eeskirjad:

| a) | ei põhjusta mingit kahju teistele tootjatele asjaomases liikmesriigis ega liidus; |
| --- | --- |

a)

ei põhjusta mingit kahju teistele tootjatele asjaomases liikmesriigis ega liidus;

| b) | ei ole kohaldatavad enne turustusaasta algust sõlmitud lepingu alusel otse töötlemiseks tarnitavate toodete suhtes, kui need eeskirjad kõnealuseid tooteid otseselt ei käsitle, välja arvatud artikli 213 lõike 1 punktis a osutatud toodangu aruandlust käsitlevad eeskirjad; |
| --- | --- |

b)

ei ole kohaldatavad enne turustusaasta algust sõlmitud lepingu alusel otse töötlemiseks tarnitavate toodete suhtes, kui need eeskirjad kõnealuseid tooteid otseselt ei käsitle, välja arvatud artikli 213 lõike 1 punktis a osutatud toodangu aruandlust käsitlevad eeskirjad;

| c) | ei ole vastuolus kehtivate liidu ja riigi eeskirjadega. |
| --- | --- |

c)

ei ole vastuolus kehtivate liidu ja riigi eeskirjadega.

5.   Eeskirjad ei pea olema siduvad mahepõllumajanduslike toodete tootjatele, kes on kuni 31. detsembrini 2008 hõlmatud määrusega (EMÜ) nr 2092/91 ning alates 1. jaanuarist 2009 määrusega (EÜ) nr 834/2007, välja arvatud siis, kui sellise meetme suhtes on kokku leppinud vähemalt 50 % nimetatud majanduspiirkonna asjakohastest tootjatest ning kui organisatsioon hõlmab vähemalt 60 % selle piirkonna vastavast toodangust.

Artikkel 219

Teatamine

Liikmesriigid teatavad komisjonile viivitamata eeskirjadest, mille nad konkreetses majanduspiirkonnas on muutnud kohustuslikuks kõigile tootjatele vastavalt artikli 218 lõikele 1. Komisjon teeb need eeskirjad avalikkusele kättesaadavaks talle sobival viisil.

Artikkel 220

Eeskirjade laiendamise kehtetuks tunnistamine

Komisjon otsustab rakendusaktidega ja ilma artikli 323 lõikes 1 osutatud komitee abita

  ilma artikli 323 rakendamiseta vastu võetud rakendusaktidega
  , et liikmesriik peab tunnistama vastavalt artikli 218 lõikele 1 eeskirjade laiendamise kohta tehtud otsuse kehtetuks, kui komisjon:

| a) | teeb kindlaks, et kõnealune laiendamine teistele tootjatele välistab konkurentsi olulisel osal siseturust või ähvardab vaba kaubandust või ohustab aluslepingu artikli 39 eesmärke; |
| --- | --- |

a)

teeb kindlaks, et kõnealune laiendamine teistele tootjatele välistab konkurentsi olulisel osal siseturust või ähvardab vaba kaubandust või ohustab aluslepingu artikli 39 eesmärke;

| b) | teeb kindlaks, et teistele tootjatele laiendatud eeskirjade suhtes kohaldatakse aluslepingu artikli 101 lõiget 1. Komisjoni otsust nende eeskirjade kohta kohaldatakse alles alates kindlakstegemise kuupäevast; |
| --- | --- |

b)

teeb kindlaks, et teistele tootjatele laiendatud eeskirjade suhtes kohaldatakse aluslepingu artikli 101 lõiget 1. Komisjoni otsust nende eeskirjade kohta kohaldatakse alles alates kindlakstegemise kuupäevast;

| c) | leiab pärast kontrollimist, et käesolevat alajagu ei ole järgitud. |
| --- | --- |

c)

leiab pärast kontrollimist, et käesolevat alajagu ei ole järgitud.

Artikkel 221

Mitteliikmetest tootjatelt saadav rahaline toetus

Kui kohaldatakse artikli 218 lõiget 1, võib asjaomane liikmesriik esitatud tõendite kontrollimise põhjal otsustada, et mitteliikmetest tootjad peavad tootjaorganisatsioonile maksma osa liikmetest tootjate makstavast rahalisest toetusest, millega kaetakse:

| a) | artikli 218 lõikes 1 osutatud eeskirjadest tulenevad halduskulud; |
| --- | --- |

a)

artikli 218 lõikes 1 osutatud eeskirjadest tulenevad halduskulud;

| b) | kulud organisatsiooni või liidu korraldatud teadus- ja turu-uuringutele ning tarbimise edendamisele, millest saavad kasu kõik selle piirkonna tootjad. |
| --- | --- |

b)

kulud organisatsiooni või liidu korraldatud teadus- ja turu-uuringutele ning tarbimise edendamisele, millest saavad kasu kõik selle piirkonna tootjad.

Artikkel 222

Eeskirjade laiendamine tootjaorganisatsioonide liitudele

Käesoleva alajao kohaldamisel käsitatakse kõiki viiteid tootjaorganisatsioonidele ka viidetena tunnustatud tootjaorganisatsioonide liitudele.

IV   alajagu

Tootmisharudevahelised organisatsioonid puu- ja köögiviljasektoris

Artikkel 223

Tunnustamine ja tunnustuse tühistamine

1.   Kui liikmesriigi struktuurid seda õigustavad, võib liikmesriik puu- ja köögiviljasektori tootmisharudevaheliste organisatsioonidena tunnustada kõiki tema territooriumil tegutsevaid juriidilisi isikuid, kes esitavad nõuetekohase taotluse, tingimusel et need:

| a) | tegutsevad selle liikmesriigi ühes või mitmes piirkonnas; |
| --- | --- |

a)

tegutsevad selle liikmesriigi ühes või mitmes piirkonnas;

| b) | esindavad märkimisväärset osa kõnealuses piirkonnas või kõnealustes piirkondades toimuvast puu- ja köögivilja ning puu- ja köögiviljatoodete tootmisest, müügist ja/või töötlemisest, ning suudavad rohkem kui ühe piirkonna puhul näidata igas piirkonnas iga ühendatava tegevusala kohta minimaalset esindatuse taset; |
| --- | --- |

b)

esindavad märkimisväärset osa kõnealuses piirkonnas või kõnealustes piirkondades toimuvast puu- ja köögivilja ning puu- ja köögiviljatoodete tootmisest, müügist ja/või töötlemisest, ning suudavad rohkem kui ühe piirkonna puhul näidata igas piirkonnas iga ühendatava tegevusala kohta minimaalset esindatuse taset;

| c) | teostavad kahte või enamat artikli 210 lõike 3 punktis c osutatud tegevust; |
| --- | --- |

c)

teostavad kahte või enamat artikli 210 lõike 3 punktis c osutatud tegevust;

| d) | ei tegele ise puu- ja köögivilja või puu- ja köögiviljatoodete tootmise, töötlemise ega turustamisega; |
| --- | --- |

d)

ei tegele ise puu- ja köögivilja või puu- ja köögiviljatoodete tootmise, töötlemise ega turustamisega;

| e) | ei ole seotud mitte ühegi artikli 285 lõikes 4 osutatud kokkuleppe, otsuse ega kooskõlastatud tegevusega. |
| --- | --- |

e)

ei ole seotud mitte ühegi artikli 285 lõikes 4 osutatud kokkuleppe, otsuse ega kooskõlastatud tegevusega.

2.   Enne tunnustuse andmist teatab liikmesriik komisjonile, millised tootmisharudevahelised organisatsioonid tunnustust taotlevad, edastades kogu asjakohase teabe nende esindavuse ja eri tegevusvaldkondade kohta koos hinnangu andmiseks vajaliku muu teabega.

Komisjon võib rakendusaktidega ja ilma artikli 323 lõikes 1 osutatud komitee abita

  ilma artikli 323 rakendamiseta vastu võetud rakendusaktidega
  esitada tunnustamisele vastuväiteid kahe kuu jooksul pärast teatamist.

3.   Liikmesriigid:

| a) | teevad otsuse tunnustamise kohta kolme kuu jooksul pärast taotluse ja kõigi asjakohaste tõendavate dokumentide esitamist; |
| --- | --- |

a)

teevad otsuse tunnustamise kohta kolme kuu jooksul pärast taotluse ja kõigi asjakohaste tõendavate dokumentide esitamist;

| b) | teostavad korrapäraseid kontrolle veendumaks, et tootmisharudevahelised organisatsioonid vastavad tunnustuse tingimustele, kohaldavad käesoleva määruse sätete täitmata jätmise või eiramise korral selliste organisatsioonide suhtes karistusi ning teevad vajaduse korral otsuse tunnustuse tühistamise kohta; |
| --- | --- |

b)

teostavad korrapäraseid kontrolle veendumaks, et tootmisharudevahelised organisatsioonid vastavad tunnustuse tingimustele, kohaldavad käesoleva määruse sätete täitmata jätmise või eiramise korral selliste organisatsioonide suhtes karistusi ning teevad vajaduse korral otsuse tunnustuse tühistamise kohta;

| c) | tühistavad tunnustuse, kui:






  i) | enam ei täideta käesolevas alajaos sätestatud tunnustuse nõudeid ja tingimusi; |
| --- | --- | --- |

c)

tühistavad tunnustuse, kui:

i)

enam ei täideta käesolevas alajaos sätestatud tunnustuse nõudeid ja tingimusi;

| ii) | tootmisharudevaheline organisatsioon osaleb mõnes artikli 285 lõikes 4 osutatud kokkuleppes, otsuses või kooskõlastatud tegevuses, ilma et see piiraks mis tahes muude siseriikliku õiguse kohaste karistuste kohaldamist; |
| --- | --- |

ii)

tootmisharudevaheline organisatsioon osaleb mõnes artikli 285 lõikes 4 osutatud kokkuleppes, otsuses või kooskõlastatud tegevuses, ilma et see piiraks mis tahes muude siseriikliku õiguse kohaste karistuste kohaldamist;

| iii) | tootmisharudevaheline organisatsioon ei täida artikli 285 lõikes 2 osutatud teatamiskohustust; |
| --- | --- |

iii)

tootmisharudevaheline organisatsioon ei täida artikli 285 lõikes 2 osutatud teatamiskohustust;

| d) | teatavad komisjonile kahe kuu jooksul igast otsusest tunnustuse andmise, selle andmisest keeldumise või selle tühistamise kohta. |
| --- | --- |

d)

teatavad komisjonile kahe kuu jooksul igast otsusest tunnustuse andmise, selle andmisest keeldumise või selle tühistamise kohta.

4.   Tunnustus kujutab endast luba teostada artikli 210 lõike 3 punktis c loetletud tegevusi kooskõlas käesoleva määruse tingimustega.

5.   Komisjon sätestab
  artikli 323 lõikes 1a osutatud kontrollimenetluse kohaselt vastu võetud
  rakendusaktidega liikmesriikide jaoks tootmisharudevaheliste organisatsioonide tegevuse kohta aruandmise tingimused ning sageduse.

6.   Komisjon võib kontrollimiste tulemuste põhjal rakendusaktiga ja ilma artikli 323 lõikes 1 osutatud komitee abita

  ilma artikli 323 rakendamiseta vastu võetud rakendusaktidega
  nõuda liikmesriigilt tunnustuse tühistamist.

7.   Komisjon teeb talle sobival viisil avalikkusele kättesaadavaks tunnustatud tootmisharudevaheliste organisatsioonide nimekirja, märkides ära nende majandusvaldkonna või tegevusala ning toimingud, mida teostatakse artikli 224 tähenduses. Tunnustuse tühistamine tehakse samuti avalikkusele kättesaadavaks.

Artikkel 224

Eeskirjade laiendamine

1.   Kui liikmesriigi teatavas piirkonnas või teatavates piirkondades tegutsevat tootmisharudevahelist organisatsiooni käsitatakse teatava toote tootmist või müüki või töötlemist esindavana, võib asjaomane liikmesriik selle tootmisharudevahelise organisatsiooni taotluse põhjal muuta mõned selle organisatsiooni kokkulepped, otsused või kooskõlastatud tegevused piiratud ajaks siduvaks teistele asjaomases piirkonnas või asjaomastes piirkondades üksi või rühmadena tegutsevatele ettevõtjatele, kes ei kuulu sellesse organisatsiooni.

2.   Tootmisharudevahelist organisatsiooni käsitatakse lõike 1 tähenduses esindavana, kui ta hõlmab vähemalt kahte kolmandikku liikmesriigi asjaomase piirkonna või asjaomaste piirkondade vastava toote või vastavate toodete tootmisest, müügist või töötlemisest. Kui eeskirjade laiendamise taotlus hõlmab rohkem kui ühte piirkonda, peab tootmisharudevaheline organisatsioon tõendama esindavuse minimaalset taset iga tootmisharu puhul, mida ta igas asjaomases piirkonnas ühendab.

3.   Eeskirjad, mille puhul võib taotleda nende teistele ettevõtjatele laiendamist:

| a) | täidavad ühte järgmistest eesmärkidest:






  i) | aruandlus toodangu ja turu kohta; |
| --- | --- | --- |

a)

täidavad ühte järgmistest eesmärkidest:

i)

aruandlus toodangu ja turu kohta;

| ii) | liidu või siseriiklikest eeskirjadest karmimad tootmiseeskirjad; |
| --- | --- |

ii)

liidu või siseriiklikest eeskirjadest karmimad tootmiseeskirjad;

| iii) | liidu eeskirjadega vastavuses olevate standardlepingute koostamine; |
| --- | --- |

iii)

liidu eeskirjadega vastavuses olevate standardlepingute koostamine;

| iv) | turustuseeskirjad; |
| --- | --- |

iv)

turustuseeskirjad;

| v) | keskkonnakaitse eeskirjad; |
| --- | --- |

v)

keskkonnakaitse eeskirjad;

| vi) | meetmed toodete müügi edendamiseks ja nende potentsiaali kasutamiseks; |
| --- | --- |

vi)

meetmed toodete müügi edendamiseks ja nende potentsiaali kasutamiseks;

| vii) | meetmed mahepõllumajanduse, samuti päritolunimetuste, kvaliteedimärkide ja geograafiliste tähiste kaitseks; |
| --- | --- |

vii)

meetmed mahepõllumajanduse, samuti päritolunimetuste, kvaliteedimärkide ja geograafiliste tähiste kaitseks;

| b) | on olnud jõus vähemalt ühe turustusaasta vältel; |
| --- | --- |

b)

on olnud jõus vähemalt ühe turustusaasta vältel;

| c) | võib muuta siduvaks maksimaalselt kolmeks turustusaastaks; |
| --- | --- |

c)

võib muuta siduvaks maksimaalselt kolmeks turustusaastaks;

| d) | ei põhjusta kahju asjaomase liikmesriigi või liidu teistele ettevõtjatele. |
| --- | --- |

d)

ei põhjusta kahju asjaomase liikmesriigi või liidu teistele ettevõtjatele.

Esimese lõigu punktis b osutatud tingimust ei kohaldata siiski juhul, kui kõnealusteks eeskirjadeks on XIV lisa punktides 1, 3 ja 5 esitatud eeskirjad. Sel juhul ei või eeskirjade laiendamist kohaldada pikema perioodi kui ühe turustusaasta suhtes.

4.   Lõike 3 esimese lõigu punkti a alapunktides ii, iv ja v osutatud eeskirjad on üksnes XIV lisas sätestatud eeskirjad. Lõike 3 esimese lõigu punkti a alapunktis ii osutatud eeskirju ei kohaldata toodete suhtes, mis on toodetud väljaspool lõikes 1 osutatud teatavat piirkonda või teatavaid piirkondi.

Artikkel 225

Eeskirjade laiendamisest teatamine ja laiendamise kehtetuks tunnistamine

1.   Liikmesriigid teatavad artikli 224 lõike 1 kohaselt komisjonile kohe eeskirjadest, mille nad on muutnud kohustuslikuks kõigile ettevõtjatele ühes või mitmes piirkonnas. Komisjon teeb need eeskirjad avalikkusele kättesaadavaks talle sobival viisil.

2.   Enne eeskirjade avalikkusele kättesaadavaks tegemist teatab komisjon artikli 323 lõikes 1 osutatud komiteele kõikidest tootmisharudevaheliste kokkulepete laiendamise teatistest.

3.   Artiklis 220 nimetatud juhtudel otsustab komisjon rakendusaktidega ja ilma artikli 323 lõikes 1 osutatud komitee abita

  ilma artikli 323 rakendamiseta vastu võetud rakendusaktidega
  , et liikmesriik peab eeskirjade laiendamise kehtetuks tunnistama.

Artikkel 226

Mitteliikmetelt saadav rahaline toetus

Kui laiendatakse ühte või mitut toodet käsitlevaid eeskirju ja kui tunnustatud tootmisharudevaheline organisatsioon tegeleb ühe või mitme artikli 224 lõike 3 punktis a nimetatud tegevusega, mis on nende isikute üldistes majanduslikes huvides, kelle tegevus on seotud ühe või mitme asjaomase tootega, võib tunnustuse andnud liikmesriik otsustada, et üksikisikud või rühmad, kes ei ole selle tootmisharudevahelise organisatsiooni liikmed, kuid saavad tegevusest kasu, maksavad organisatsioonile summa, mis vastab täielikult või osaliselt organisatsiooni liikmetelt nõutavale rahalisele toetusele, tingimusel et asjaomane summa on ette nähtud otseselt kõnealusest tegevusest tulenevate kulude katmiseks.

III   jagu

Veinisektori tootjaorganisatsioone ja tootmisharudevahelisi organisatsioone käsitlevad eeskirjad

Artikkel 227

Tunnustamine

1.   Liikmesriik võib tunnustada tootjaorganisatsioone ja tootmisharudevahelisi organisatsioone, kes on esitanud asjaomasele liikmesriigile taotluse tunnustamiseks ning kelle taotlus sisaldab tõendit selle kohta, et:

| a) | tootjaorganisatsioon:






  i) | vastab artiklis 209 sätestatud nõuetele; |
| --- | --- | --- |

a)

tootjaorganisatsioon:

i)

vastab artiklis 209 sätestatud nõuetele;

| ii) | vastab liikmete arvult asjaomase liikmesriigi kehtestatud miinimumile; |
| --- | --- |

ii)

vastab liikmete arvult asjaomase liikmesriigi kehtestatud miinimumile;

| iii) | tagab oma tegutsemispiirkonnas turustatava toodangu miinimumkoguse, mille kehtestab asjaomane liikmesriik; |
| --- | --- |

iii)

tagab oma tegutsemispiirkonnas turustatava toodangu miinimumkoguse, mille kehtestab asjaomane liikmesriik;

| iv) | suudab pikema aja jooksul nõuetekohaselt ja tõhusalt ning piisavat varustatust tagades tegutseda; |
| --- | --- |

iv)

suudab pikema aja jooksul nõuetekohaselt ja tõhusalt ning piisavat varustatust tagades tegutseda;

| v) | võimaldab oma liikmetel saada tõhusat tehnilist abi keskkonnasäästlike viljelustavade kasutamisel; |
| --- | --- |

v)

võimaldab oma liikmetel saada tõhusat tehnilist abi keskkonnasäästlike viljelustavade kasutamisel;

| b) | tootmisharudevaheline organisatsioon:






  i) | vastab artikli 210 lõikes 3 sätestatud nõuetele; |
| --- | --- | --- |

b)

tootmisharudevaheline organisatsioon:

i)

vastab artikli 210 lõikes 3 sätestatud nõuetele;

| ii) | tegutseb asjaomase territooriumi ühes või mitmes piirkonnas; |
| --- | --- |

ii)

tegutseb asjaomase territooriumi ühes või mitmes piirkonnas;

| iii) | esindab märkimisväärset osa käesoleva määrusega hõlmatud toodete toodangust või kaubandusest; |
| --- | --- |

iii)

esindab märkimisväärset osa käesoleva määrusega hõlmatud toodete toodangust või kaubandusest;

| iv) | ei tegele veinisektori toodete tootmise, töötlemise või turustamisega. |
| --- | --- |

iv)

ei tegele veinisektori toodete tootmise, töötlemise või turustamisega.

2.   Tootjaorganisatsioone, keda on tunnustatud kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1493/1999, käsitatakse käesoleva artikli kohaselt tunnustatud tootjaorganisatsioonidena.

Artikli 210 lõikes 3 ja käesoleva artikli lõike 1 punktis b sätestatud kriteeriumidele vastavaid organisatsioone, keda liikmesriigid on tunnustanud, käsitatakse kõnealuste sätete kohaselt tunnustatud tootmisharudevaheliste organisatsioonidena.

3.   Artikli 214 lõiget 2 ja artikli 223 lõiget 3 kohaldatakse mutatis mutandis vastavalt veinisektori tootjaorganisatsioonide ja tootmisharudevaheliste organisatsioonide suhtes, kuid:

| a) | nii artikli 214 lõike 2 punktis a kui ka artikli 223 lõike 3 punktis c osutatud tähtajaks on neli kuud; |
| --- | --- |

a)

nii artikli 214 lõike 2 punktis a kui ka artikli 223 lõike 3 punktis c osutatud tähtajaks on neli kuud;

| b) | artikli 214 lõike 2 punktis a ja artikli 223 lõike 3 punktis c osutatud tunnustamise taotlused esitatakse liikmesriiki, kus asub organisatsiooni peakorter; |
| --- | --- |

b)

artikli 214 lõike 2 punktis a ja artikli 223 lõike 3 punktis c osutatud tunnustamise taotlused esitatakse liikmesriiki, kus asub organisatsiooni peakorter;

| c) | artikli 214 lõike 2 punktis c ja artikli 223 lõike 3 punktis d osutatud iga-aastased teatised esitatakse iga aasta 1. märtsiks. |
| --- | --- |

c)

artikli 214 lõike 2 punktis c ja artikli 223 lõike 3 punktis d osutatud iga-aastased teatised esitatakse iga aasta 1. märtsiks.

IV   jagu

Tubakasektori tootmisharudevahelisi organisatsioone käsitlevad eeskirjad

Artikkel 228

Organisatsioonivälistelt isikutelt kogutav tasu

1.   Kui ühte või mitut lõikes 2 loetletud tegevust korraldab tubakasektori tunnustatud tootmisharudevaheline organisatsioon ning tegevus vastab nende isikute üldistele majanduslikele huvidele, kelle tegevus on ühe või mitme asjaomase tootega seotud, võib tunnustuse andnud liikmesriik või komisjon (juhul kui tunnustus on antud komisjoni poolt) ilma artikli 323 lõikes 1 osutatud komitee abita

  rakendamiseta vastu võetud rakendusaktidega
  otsustada, et isikud või ühendused, kes organisatsiooni ei kuulu, kuid saavad nimetatud tegevustest kasu, peavad maksma organisatsioonile tema liikmete poolt makstuga võrdse või sellest väiksema summa, kuivõrd neid summasid kasutatakse kõnealuste tegevuste otseste kulude, välja arvatud halduskulude katmiseks. [ME 29]

2.   Lõikes 1 osutatud tegevused peavad olema seotud vähemalt ühega järgmistest eesmärkidest:

| a) | toodete lisandväärtuse, eelkõige uute, rahvatervist mitteohustavate kasutusalade uuringud; |
| --- | --- |

a)

toodete lisandväärtuse, eelkõige uute, rahvatervist mitteohustavate kasutusalade uuringud;

| b) | uuringud lehttubaka või pallpakendis tubaka kvaliteedi parandamiseks; |
| --- | --- |

b)

uuringud lehttubaka või pallpakendis tubaka kvaliteedi parandamiseks;

| c) | taimekaitsevahendite kasutamise vähenemist ning mulla ja keskkonna kaitset tagavate viljelusmeetodite uuringud. |
| --- | --- |

c)

taimekaitsevahendite kasutamise vähenemist ning mulla ja keskkonna kaitset tagavate viljelusmeetodite uuringud.

3.   Asjaomased liikmesriigid peavad komisjonile teatama otsustest, mille nad kavatsevad lõike 1 alusel vastu võtta. Selliseid otsuseid ei või kohaldada kolme kuu jooksul alates neist komisjonile teatamise kuupäevast. Komisjon võib rakendusaktiga ja ilma artikli 323 lõikes 1 osutatud komitee abita

  ilma artikli 323rakendamiseta vastu võetud rakendusaktidega
  selle aja jooksul nõuda otsuse eelnõu täielikku või osalist tagasilükkamist, kui kavandatav üldine majandushuvi ei ole piisavalt põhjendatud.

4.   Kui komisjoni poolt käesoleva peatüki kohaselt tunnustatud tootmisharudevahelise organisatsiooni tegevus vastab üldistele majandushuvidele, teatab komisjon oma otsuse eelnõust asjaomastele liikmesriikidele, kes võivad seejärel kahe kuu jooksul oma märkused esitada.

V   jagu

Tootjaorganisatsioonid piima- ja piimatootesektoris

Artikkel 229

Läbirääkimised lepingute sõlmimiseks piima- ja piimatootesektoris

1.   Artikli 209 alusel tunnustatud piima- ja piimatootesektori tootjaorganisatsioonid võivad pidada põllumajandustootjatest liikmete nimel kogu ühise toodangu või selle osa suhtes läbirääkimisi lepingute üle, milles käsitletakse toorpiima tarnet põllumajandustootjalt toorpiima töötlejale või kogujale artikli 311 lõike 1 teise lõigu tähenduses.

2.   Tootjaorganisatsioon võib pidada läbirääkimisi:

| a) | olenemata sellest, kas toorpiima omandiõigus antakse põllumajandustootjalt tootjaorganisatsioonile või mitte; |
| --- | --- |

a)

olenemata sellest, kas toorpiima omandiõigus antakse põllumajandustootjalt tootjaorganisatsioonile või mitte;

| b) | olenemata sellest, kas kokkulepitud hind on mõnede või kõikide põllumajandustootjatest liikmete ühise toodangu jaoks sama või mitte; |
| --- | --- |

b)

olenemata sellest, kas kokkulepitud hind on mõnede või kõikide põllumajandustootjatest liikmete ühise toodangu jaoks sama või mitte;

| c) | tingimusel, et tootjaorganisatsiooni poolt läbirääkimistega hõlmatud toorpiima kogus ei ületa:






  i) | 3,5 % liidu kogutoodangust ning |
| --- | --- | --- |

c)

tingimusel, et tootjaorganisatsiooni poolt läbirääkimistega hõlmatud toorpiima kogus ei ületa:

i)

3,5 % liidu kogutoodangust ning

| ii) | 33 % tootjaorganisatsiooni poolt läbirääkimistega hõlmatud konkreetse liikmesriigi kogutoodangust ning |
| --- | --- |

ii)

33 % tootjaorganisatsiooni poolt läbirääkimistega hõlmatud konkreetse liikmesriigi kogutoodangust ning

| iii) | 33 % kõikide tootjaorganisatsiooni poolt läbirääkimistega hõlmatud liikmesriikide kogutoodangust; |
| --- | --- |

iii)

33 % kõikide tootjaorganisatsiooni poolt läbirääkimistega hõlmatud liikmesriikide kogutoodangust;

| d) | tingimusel, et asjaomased põllumajandustootjad ei ole ühegi teise tootjaorganisatsiooni liikmed, mis peab samuti nende nimel läbirääkimisi sarnaste lepingute üle, ning |
| --- | --- |

d)

tingimusel, et asjaomased põllumajandustootjad ei ole ühegi teise tootjaorganisatsiooni liikmed, mis peab samuti nende nimel läbirääkimisi sarnaste lepingute üle, ning

| e) | tingimusel, et tootjaorganisatsioon teavitab pädevaid asutusi liikmesriigis või liikmesriikides, milles ta tegutseb. |
| --- | --- |

e)

tingimusel, et tootjaorganisatsioon teavitab pädevaid asutusi liikmesriigis või liikmesriikides, milles ta tegutseb.

3.   Käesoleva artikli kohaldamisel tõlgendatakse viidet tootjaorganisatsioonidele viitena tootjaorganisatsioonide liitudele. Selleks et tagada nende liitude nõuetekohane jälgimine, võib komisjon võtta
  artikli 321 kohaste
  delegeeritud õigusaktidega vastu eeskirjad nende liitude tunnustamise tingimuste kohta.

4.   Lõike 2 punkti c kohaldamisel avaldab komisjon talle sobival viisil liidus ja liikmesriikides toodetud toorpiima kogused, kasutades kõige ajakohasemat olemasolevat teavet.

5.   Erandina lõike 2 punkti c alapunktidest ii ja iii ning isegi siis, kui 33 % künnist ei ületata, võib teises lõigus osutatud pädev asutus üksikjuhtudel otsustada, et tootjaorganisatsioon ei või läbirääkimisi pidada, kui asjaomane asutus leiab, et see on vajalik konkurentsis püsimiseks või selleks, et ära hoida väikeste ja keskmise suurusega toorpiima töötlejatele tekitatavat tõsist kahju liikmesriigis.

Esimeses lõigus osutatud otsuse teeb komisjon rakendusaktidega ja ilma artikli 323 lõikes 1 osutatud komitee abita

  ilma artikli 323 rakendamiseta vastu võetud rakendusaktidega
  läbirääkimiste korral, mis hõlmavad rohkem kui ühe liikmesriigi toodangut. Muudel juhtudel teeb otsuse läbirääkimistega hõlmatud toodangu kohta liikmesriigi pädev asutus.

Esimeses ja teises lõigus osutatud otsuseid ei kohaldata enne asjaomastele ettevõtjatele teatamise tähtpäeva.

6.   Käesolevas artiklis kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)   „riigi konkurentsiasutus”– nõukogu 16. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 1/2003 (asutamislepingu artiklites 81 ja 82 sätestatud konkurentsieeskirjade rakendamise kohta) (47) artiklis 5 osutatud asutus;

b)   „VKE”– mikro-, väikese või keskmise suurusega ettevõte soovituse 2003/361/EÜ (mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete määratluse kohta) tähenduses.

VI   jagu

Menetluseeskirjad

Artikkel 230

Delegeeritud ja rakendamisvolitused

1.   Selleks et puu- ja köögiviljasektori tootjaorganisatsioonide ja tootjarühmade, oliiviõli ja lauaoliivide sektori ettevõtjate organisatsioonide ning tootmisharudevaheliste organisatsioonide eesmärgid ja ülesanded oleksid selgelt määratletud, nii et see aitaks tõhustada selliste organisatsioonide ja rühmade meetmeid, võib komisjon
  artikli 321 kohaste
  delegeeritud õigusaktidega vastu võtta eeskirjad seoses alljärgnevaga:

| a) | selliste rühmade ja organisatsioonide konkreetsed eesmärgid, põhikiri, struktuur, iseseisev õigusvõime, liikmelisus, suurus, aruandlus ja tegevus, tunnustamise mõju, tunnustuse tühistamine, erandid miinimumsuuruse kohta ning ühinemised; |
| --- | --- |

a)

selliste rühmade ja organisatsioonide konkreetsed eesmärgid, põhikiri, struktuur, iseseisev õigusvõime, liikmelisus, suurus, aruandlus ja tegevus, tunnustamise mõju, tunnustuse tühistamine, erandid miinimumsuuruse kohta ning ühinemised;

| b) | tootmisharudevaheliste organisatsioonide teatavate eeskirjade laiendamine organisatsioonivälistele isikutele; |
| --- | --- |

b)

tootmisharudevaheliste organisatsioonide teatavate eeskirjade laiendamine organisatsioonivälistele isikutele;

| c) | riikidevahelised tootjaorganisatsioonid ja riikidevahelised tootjaorganisatsioonide liidud, sealhulgas riikidevahelise koostöö korral asjaomaste pädevate asutuste poolt antav haldusabi; |
| --- | --- |

c)

riikidevahelised tootjaorganisatsioonid ja riikidevahelised tootjaorganisatsioonide liidud, sealhulgas riikidevahelise koostöö korral asjaomaste pädevate asutuste poolt antav haldusabi;

| d) | allhanked ja tehniliste vahendite hankimine tootjaorganisatsioonide ja tootjaorganisatsioonide liitude poolt; |
| --- | --- |

d)

allhanked ja tehniliste vahendite hankimine tootjaorganisatsioonide ja tootjaorganisatsioonide liitude poolt;

| e) | tootjaorganisatsiooni poolt turustatava toodangu miinimummaht või -väärtus; |
| --- | --- |

e)

tootjaorganisatsiooni poolt turustatava toodangu miinimummaht või -väärtus;

| f) | erandid artiklites 209, 210 ja 212 sätestatud nõuetest; |
| --- | --- |

f)

erandid artiklites 209, 210 ja 212 sätestatud nõuetest;

| g) | karistused tunnustamise kriteeriumidele mittevastavuse korral. |
| --- | --- |

g)

karistused tunnustamise kriteeriumidele mittevastavuse korral.

2.   Komisjon võib
  vastavalt artikli 323 lõikes 1a osutatud kontrollimenetlusele
  rakendusaktidega võtta kõik käesoleva peatükiga seotud vajalikud meetmed, eelkõige seoses:

| a) | liikmesriikide esitatava teabega; |
| --- | --- |

a)

liikmesriikide esitatava teabega;

| b) | tootjaorganisatsioonina tunnustamise taotlustega; |
| --- | --- |

b)

tootjaorganisatsioonina tunnustamise taotlustega;

| c) | tunnustuskavade rakendamisega tootjaorganisatsioonide poolt; |
| --- | --- |

c)

tunnustuskavade rakendamisega tootjaorganisatsioonide poolt;

| d) | tunnustuse laiendamisega; |
| --- | --- |

d)

tunnustuse laiendamisega;

| e) | kontrolli ja tõendamisega. |
| --- | --- |

e)

kontrolli ja tõendamisega.

III   OSA

KAUBANDUS KOLMANDATE RIIKIDEGA

I   PEATÜKK

Üldsätted

Artikkel 231

Üldpõhimõtted

Kui käesolevas määruses või vastavalt sellele vastuvõetud sätetes ei ole sätestatud teisiti, on kolmandate riikidega kauplemisel keelatud:

| a) | nõuda tasusid, mis on toimelt samaväärsed tollimaksuga; |
| --- | --- |

a)

nõuda tasusid, mis on toimelt samaväärsed tollimaksuga;

| b) | kohaldada koguselisi piiranguid või nendega samaväärse toimega meetmeid. |
| --- | --- |

b)

kohaldada koguselisi piiranguid või nendega samaväärse toimega meetmeid.

Artikkel 232

Kombineeritud nomenklatuur

Käesoleva määrusega hõlmatud toodete tariifse klassifitseerimise suhtes kohaldatakse kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreegleid, mis on sätestatud nõukogu 23. juuli 1987. aasta määruse (EMÜ) nr 2658/87 (tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta) (48) I lisas (edaspidi „kombineeritud nomenklatuur”), ja selle rakendamise erieeskirju. Käesoleva määruse, sealhulgas vajaduse korral III lisa ja XII lisa II osa määratluste kohaldamisest tulenev tariifinomenklatuur moodustab osa ühtsest tollitariifistikust.

II   PEATÜKK

Import

I   jagu

Impordilitsentsid

Artikkel 233

Impordilitsentsid

Ilma et see piiraks selliste juhtude kohaldamist, mil käesoleva määruse kohaselt nõutakse impordilitsentsi, tuleb esitada impordilitsents järgmiste sektorite ühe või mitme toote liitu importimisel, võttes arvesse litsentside vajalikkust asjaomaste turgude korraldamise ning eelkõige kõnealuste toodete impordi järelevalve seisukohalt:

| a) | teravili; |
| --- | --- |

a)

teravili;

| b) | riis; |
| --- | --- |

b)

riis;

| c) | suhkur; |
| --- | --- |

c)

suhkur;

| d) | seemned; |
| --- | --- |

d)

seemned;

| e) | oliiviõli ja lauaoliivid: tooted, mille CN-kood on 1509, 1510 00, 0709 90 39, 0711 20 90, 2306 90 19, 1522 00 31 ja 1522 00 39; |
| --- | --- |

e)

oliiviõli ja lauaoliivid: tooted, mille CN-kood on 1509, 1510 00, 0709 90 39, 0711 20 90, 2306 90 19, 1522 00 31 ja 1522 00 39;

| f) | lina ja kanep: kanepi puhul; |
| --- | --- |

f)

lina ja kanep: kanepi puhul;

| g) | puu- ja köögivili; |
| --- | --- |

g)

puu- ja köögivili;

| h) | töödeldud puu- ja köögivili; |
| --- | --- |

h)

töödeldud puu- ja köögivili;

| i) | banaanid; |
| --- | --- |

i)

banaanid;

| j) | vein, |
| --- | --- |

j)

vein,

| k) | elustaimed; |
| --- | --- |

k)

elustaimed;

| l) | veise- ja vasikaliha; |
| --- | --- |

l)

veise- ja vasikaliha;

| m) | piim ja piimatooted; |
| --- | --- |

m)

piim ja piimatooted;

| n) | sealiha; |
| --- | --- |

n)

sealiha;

| o) | lamba- ja kitseliha; |
| --- | --- |

o)

lamba- ja kitseliha;

| p) | munad; |
| --- | --- |

p)

munad;

| q) | linnuliha; |
| --- | --- |

q)

linnuliha;

| r) | põllumajandusliku päritoluga etüülalkohol. |
| --- | --- |

r)

põllumajandusliku päritoluga etüülalkohol.

Artikkel 234

Litsentside väljaandmine

Liikmesriigid annavad impordilitsentsi igale taotlejale, sõltumata tema asukohast liidus, kui aluslepingu artikli 43 lõike 2 kohaselt vastuvõetud õigusaktides ei ole ette nähtud teisiti ning ilma et see piiraks käesoleva peatüki kohaldamiseks võetud meetmeid.

Artikkel 235

Kehtivus

Impordilitsents kehtib kogu liidus.

Artikkel 236

Turvalisus

1.   Kui komisjon ei ole delegeeritud õigusaktidega artikli 238 kohaselt ette näinud teisiti, antakse litsentse välja tagatise alusel, millega garanteeritakse, et tooted imporditakse litsentsi kehtivusajal.

2.   Kui litsentsi kehtivusajal importi ei toimu või toimub ainult osaliselt, jääb tagatise esitaja tagatisest täielikult või osaliselt ilma, välja arvatud vääramatu jõu korral.

Artikkel 237

Eritagatis veinisektoris

1.   Kui CN-koodide 2009 61, 2009 69 ja 2204 30 alla kuuluvate mahlade ja viinamarjavirrete suhtes kohaldatavad ühise tollitariifistiku maksumäärad sõltuvad toote impordihinnast, kontrollitakse kõnealuse hinna õigsust iga kaubasaadetise kontrollimisega või võttes aluseks kauba kindla väärtuse importimisel, mille arvutab komisjon rakendusaktidega ja ilma artikli 323 lõikes 1 osutatud komitee abita

  ilma artikli 323 rakendamiseta vastu võetud rakendusaktidega
  samade toodete päritolumaade hinnanoteeringute alusel.

Kui kõnealuse kaubasaadetise deklareeritud hind piiril on kõrgem kui kõnealuse kauba kindel väärtus importimisel, millele on liidetud komisjoni
  artikli 323 lõikes 1a osutatud kontrollimenetluse kohaselt vastu võetud
  rakendusaktidega kehtestatud protsendimäär, mis ei tohi ületada kõnealust kindlat väärtust importimisel rohkem kui 10 %, nõutakse kõnealuse väärtuse põhjal kindlaksmääratud imporditollimaksudega võrdse tagatise esitamist.

Kui kaubasaadetise hinda piiril ei deklareerita, oleneb ühise tollitariifistiku kohaste tollimaksude kohaldamine kauba kindlast väärtusest importimisel või tolliõigusaktide asjakohaste sätete kohaldamisest komisjoni poolt
  artikli 323 lõikes 1a osutatud kontrollimenetluse kohaselt vastu võetud
  rakendusaktidega kindlaks määratud tingimuste alusel.

2.   Kui XIII lisa II osa B jao või C jao punktis 5 osutatud ja aluslepingu artikli 43 lõike 2 kohaselt kehtestatud erandeid kohaldatakse importtoodete suhtes, esitavad importijad määratud tolliasutusele nende toodete kohta tagatise vabasse ringlusse lubamise ajal. Tagatis vabastatakse, kui importija tõendab selle liikmesriigi tollile, kus tooted vabasse ringlusse lubati, et viinamarjavirdest valmistati viinamarjamahla, mida kasutati teistes toodetes väljaspool veinisektorit, või veini valmistamise korral, et see on nõuetekohaselt märgistatud.

Artikkel 238

Volituste delegeerimine

1.   Selleks et võtta arvesse kaubanduse ja turu arengut, asjaomase turu vajadusi ning vajaduse korral kõnealuste toodete impordi üle peetavat järelevalvet, võib komisjon
  artikli 321 kohaselt vastu võetud
  delegeeritud õigusaktidega kindlaks määrata:

| a) | loetelu artiklis 233 osutatud sektorite toodetest, mille puhul võib nõuda impordilitsentsi esitamist; |
| --- | --- |

a)

loetelu artiklis 233 osutatud sektorite toodetest, mille puhul võib nõuda impordilitsentsi esitamist;

| b) | juhtumid ja olukorrad, mil impordilitsentsi ei pea esitama. See on seotud eelkõige asjakohaste toodete tollistaatuse, järgitava kauplemiskorra, tegevuse eesmärkide, taotleja õigusliku seisundi ja asjakohaste kogustega. |
| --- | --- |

b)

juhtumid ja olukorrad, mil impordilitsentsi ei pea esitama. See on seotud eelkõige asjakohaste toodete tollistaatuse, järgitava kauplemiskorra, tegevuse eesmärkide, taotleja õigusliku seisundi ja asjakohaste kogustega.

2.   Impordilitsentside süsteemi põhielementide määratlemiseks võib komisjon
  artikli 321 kohaselt vastu võetud
  delegeeritud õigusaktidega:

| a) | määratleda litsentsiga kaasnevad õigused ja kohustused ning selle õiguslikud tagajärjed, sealhulgas võimalik tolerants impordikohustuse suhtes, ning märkida päritoluriik ja lähtekoht, kui see on kohustuslik; |
| --- | --- |

a)

määratleda litsentsiga kaasnevad õigused ja kohustused ning selle õiguslikud tagajärjed, sealhulgas võimalik tolerants impordikohustuse suhtes, ning märkida päritoluriik ja lähtekoht, kui see on kohustuslik;

| b) | sätestada, et litsentsi väljaandmisel või vabasse ringlusse lubamisel tuleb esitada kolmanda riigi või asutuse väljaantud dokument, millega tõendatakse muu hulgas toodete päritolu, ehtsust ja kvaliteediomadusi; |
| --- | --- |

b)

sätestada, et litsentsi väljaandmisel või vabasse ringlusse lubamisel tuleb esitada kolmanda riigi või asutuse väljaantud dokument, millega tõendatakse muu hulgas toodete päritolu, ehtsust ja kvaliteediomadusi;

| c) | vastu võtta litsentsi üleandmise suhtes kohaldatavad eeskirjad või vajaduse korral üleandmise piirangud; |
| --- | --- |

c)

vastu võtta litsentsi üleandmise suhtes kohaldatavad eeskirjad või vajaduse korral üleandmise piirangud;

| d) | vastu võtta litsentsisüsteemi usaldusväärsuse ja tõhususe seisukohalt vajalikud eeskirjad ning määratleda olukorrad, mil liikmesriikide vahel on vaja konkreetset haldusabi pettuse ja rikkumiste ärahoidmiseks või sellega tegelemiseks; |
| --- | --- |

d)

vastu võtta litsentsisüsteemi usaldusväärsuse ja tõhususe seisukohalt vajalikud eeskirjad ning määratleda olukorrad, mil liikmesriikide vahel on vaja konkreetset haldusabi pettuse ja rikkumiste ärahoidmiseks või sellega tegelemiseks;

| e) | kindlaks määrata juhtumid ja olukorrad, mille puhul tuleb esitada tagatis. |
| --- | --- |

e)

kindlaks määrata juhtumid ja olukorrad, mille puhul tuleb esitada tagatis.

Artikkel 239

Rakendamisvolitused

Komisjon võtab
  artikli 323 lõikes 1a osutatud kontrollimenetluse kohaselt vastu võetud
  rakendusaktidega kõik vajalikud meetmed käesoleva jao kohaldamiseks, sealhulgas eeskirjad, milles käsitletakse:

| a) | taotluste esitamist ning litsentside väljaandmist ja nende kasutamist; |
| --- | --- |

a)

taotluste esitamist ning litsentside väljaandmist ja nende kasutamist;

| b) | litsentsi kehtivusaega ja esitatava tagatise suurust; |
| --- | --- |

b)

litsentsi kehtivusaega ja esitatava tagatise suurust;

| c) | tõendeid selle kohta, et litsentside kasutamise suhtes esitatud nõuded on täidetud; |
| --- | --- |

c)

tõendeid selle kohta, et litsentside kasutamise suhtes esitatud nõuded on täidetud;

| d) | asendus- ja duplikaatlitsentside väljaandmist; |
| --- | --- |

d)

asendus- ja duplikaatlitsentside väljaandmist;

| e) | litsentside menetlemist liikmesriikide poolt ja süsteemi haldamiseks vajalikku teabevahetust. |
| --- | --- |

e)

litsentside menetlemist liikmesriikide poolt ja süsteemi haldamiseks vajalikku teabevahetust.

II   jagu

Imporditollimaksud

Artikkel 240

Imporditollimaks

Kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse artiklis 1 osutatud toodete suhtes ühise tollitariifistiku imporditollimaksu määrasid.

Artikkel 241

Teravilja imporditollimaksu arvutamine

1.   Olenemata artiklist 240 võrdub CN-koodide 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (kõrge kvaliteediga pehme nisu), 1002 00 00, 1005 10 90, 1005 90 00 ja 1007 00 90 alla kuuluvate toodete, välja arvatud hübriidkülviseemned, imporditollimaks nende toodete suhtes impordi korral kohaldatava sekkumishinnaga ning seda suurendatakse 55 % võrra, miinus kõnealuse kaubasaadetise suhtes kehtiv CIF-impordihind. See tollimaks ei tohi siiski ületada kombineeritud nomenklatuuri alusel kindlaksmääratud kokkuleppelist tollimaksumäära.

2.   Lõikes 1 osutatud imporditollimaksu arvutab komisjon rakendusaktidega ja ilma artikli 323 lõikes 1 osutatud komitee abita

  ilma artikli 323 rakendamiseta vastu võetud rakendusaktidega
  tüüpiliste CIF-impordihindade põhjal, mis on kehtestatud käesoleva artikli lõikes 1 osutatud toodetele regulaarselt.

Artikkel 242

Kooritud riisi imporditollimaksu arvutamine

1.   Olenemata artiklist 240 määrab komisjon rakendusaktidega ja ilma artikli 323 lõikes 1 osutatud komitee abita

  ilma artikli 323 rakendamiseta vastu võetud rakendusaktidega
  CN-koodi 1006 20 alla kuuluva kooritud riisi imporditollimaksu kindlaks kümne päeva jooksul pärast asjaomase võrdlusperioodi lõppu vastavalt XVI lisa punktile 1.

Komisjon määrab rakendusaktidega ja ilma artikli 323 lõikes 1 osutatud komitee abita

  ilma artikli 323 rakendamiseta vastu võetud rakendusaktidega
  kindlaks uue kohaldatava tollimaksu, kui kõnealuse lisa kohaselt tehtud arvutused osutavad vajadusele seda muuta. Kuni uue maksumäära kindlaksmääramiseni kohaldatakse varem kindlaksmääratud maksumäära.

2.   XV lisa punktis 1 osutatud impordi arvutamisel võetakse arvesse koguseid, mille importimiseks CN-koodi 1006 20 alla kuuluva kooritud riisi, välja arvatud artiklis 243 osutatud basmati riis, impordilitsentse asjaomasel võrdlusperioodil välja anti.

3.   Aastakvoot on 449 678 tonni. Iga turustusaasta osakvoot vastab poolele aastakvoodist.

Artikkel 243

Kooritud basmati riisi imporditollimaksu arvutamine

Olenemata artiklist 240 kohaldatakse XVI lisas loetletud, CN-koodide 1006 20 17 ja 1006 20 98 alla kuuluvate kooritud basmati riisi sortide suhtes komisjoni poolt delegeeritud õigusaktide ja rakendusaktidega artiklite 249 ja 250 kohaselt kindlaksmääratud tingimustel nullmääraga imporditollimaksu.

Artikkel 244

Kroovitud riisi imporditollimaksu arvutamine

1.   Olenemata artiklist 240 määrab komisjon rakendusaktidega ja ilma artikli 323 lõikes 1 osutatud komitee abita

  ilma artikli 323 rakendamiseta vastu võetud rakendusaktidega
  kindlaks CN-koodi 1006 30 alla kuuluva poolkroovitud või kroovitud riisi imporditollimaksu kümne päeva jooksul pärast asjaomase võrdlusperioodi lõppu vastavalt XV lisa punktile 2.

Komisjon määrab rakendusaktidega ja ilma artikli 323 lõikes 1 osutatud komitee abita

  ilma artikli 323 rakendamiseta vastu võetud rakendusaktidega
  kindlaks uue kohaldatava tollimaksu, kui kõnealuse lisa kohaselt tehtud arvutused osutavad vajadusele seda muuta. Kuni uue maksumäära kindlaksmääramiseni kohaldatakse varem kindlaksmääratud maksumäära.

2.   XV lisa punktis 2 osutatud impordi arvutamisel võetakse arvesse koguseid, mille importimiseks CN-koodi 1006 30 alla kuuluva poolkroovitud või kroovitud riisi impordilitsentse asjaomasel võrdlusperioodil välja anti.

Artikkel 245

Purustatud riisi imporditollimaksu arvutamine

Olenemata artiklist 240 on CN-koodi 1006 40 00 alla kuuluva purustatud riisi imporditollimaks 65 eurot tonni kohta.

Artikkel 246

Piiril kehtiva hinna süsteem puu- ja köögiviljasektoris ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoris

1.   Kui ühise tollitariifistiku tollimaksumäära kohaldamine sõltub imporditud saadetise hinnast piiril, kontrollitakse selle hinna tõepärasust, kasutades kauba kindlat väärtust importimisel, mille arvutab komisjon rakendusaktidega ja ilma artikli 323 lõikes 1 osutatud komitee abita

  ilma artikli 323 rakendamiseta vastu võetud rakendusaktidega
  välja toodete ja päritolumaade kaupa, lähtudes liikmesriikide tüüpilistel imporditurgudel või vajaduse korral muudel turgudel kehtivate toote hindade kaalutud keskmisest.

Põhiliselt töötlemiseks imporditavate toodete puhul piiril kehtiva hinna kontrollimiseks võib komisjon siiski
  vastavalt artikli 323 lõikes 1a osutatud kontrollimenetlusele
  rakendusaktidega vastu võtta erisätteid.

2.   Kui kõnealuse kaubasaadetise deklareeritud hind piiril on kõrgem kui kauba kindel väärtus importimisel, millele on liidetud komisjoni poolt
  artikli 323 lõikes 1a osutatud kontrollimenetluse kohaselt vastu võetud
  rakendusaktidega kehtestatud protsendimäär, mis ei tohi ületada kõnealust kindlat väärtust rohkem kui 10 % võrra, nõutakse nimetatud kindla väärtuse põhjal määratud imporditollimaksudega võrduva tagatise esitamist.

3.   Kui kõnealuse kaubasaadetise hinda piiril tollivormistusel ei deklareerita, sõltub ühise tollitariifistiku tollimaksumäärade kohaldamine kaupade kindlast väärtusest importimisel või tollialaste õigusaktide asjakohaste sätete kohaldamisest tingimustel, mille määrab kindlaks komisjon.delegeeritud õigusaktide ja rakendusaktidega artiklite 249 ja 250 kohaselt.

Artikkel 247

Täiendavad imporditollimaksud

1.   Komisjon võib
  artikli 323 lõikes 1a osutatud kontrollimenetluse kohaselt vastu võetud
  rakendusaktidega kindlaks määrata teravilja-, riisi-, suhkru-, puu- ja köögivilja-, töödeldud puu- ja köögivilja, veise- ja vasikaliha-, piima- ja piimatoote-, sealiha-, lamba- ja kitseliha-, muna-, linnuliha- ning banaanisektori tooted, samuti viinamarjamahlast ja viinamarjavirdest tooted, mille suhtes kohaldatakse täiendavat imporditollimaksu, kui neid tooteid imporditakse artiklites 240–246 sätestatud maksumääraga, et vältida või kõrvaldada nende toodete impordist liidu turule avalduvat ebasoodsat mõju, kui:

| a) | imporditakse hinnaga, mis on liidu poolt WTO-le teatatud hinnast („käivitushinnast”) madalam, või |
| --- | --- |

a)

imporditakse hinnaga, mis on liidu poolt WTO-le teatatud hinnast („käivitushinnast”) madalam, või

| b) | impordi maht ületab mis tahes aastal teatava taseme („käivituskoguse”). |
| --- | --- |

b)

impordi maht ületab mis tahes aastal teatava taseme („käivituskoguse”).

Käivituskogus põhineb turulepääsu võimalustel, mida asjakohasel juhul määratletakse impordi protsendina kolme eelmise aasta vastavast sisetarbimisest.

2.   Täiendavaid imporditollimakse ei kehtestata, kui import tõenäoliselt liidu turgu ei häiri või kui nende mõju oleks kavandatava eesmärgiga võrreldes ebaproportsionaalne.

3.   Lõike 1 punkti a kohaldamisel määratakse impordihinnad kindlaks kõnealuse kaubasaadetise CIF-impordihinna alusel.

CIF-impordihindu kontrollitakse kõnealuse toote tüüpiliste maailmaturu- või liidu impordituru hindade alusel.

4.   Komisjon võib rakendusaktidega ja ilma artikli 323 lõikes 1 osutatud komitee abita

  ilma artikli 323 rakendamiseta vastu võetud rakendusaktidega
  kindlaks määrata tüüpilised hinnad ja käivituskogused täiendavate imporditollimaksude kohaldamiseks artikli 250 punkti d kohaselt vastuvõetud eeskirjade raames.

Artikkel 248

Imporditollimaksude peatamine suhkrusektoris

Komisjon võib
  artikli 323 lõikes 1a osutatud kontrollimenetluse kohaselt vastu võetud
  rakendusaktidega täielikult või osaliselt peatada imporditollimaksud järgmiste toodete teatavate koguste suhtes, et tagada artikli 55 lõikes 2 osutatud toodete tootmiseks vajalik pakkumine:

| a) | CN-koodi 1701 alla kuuluv suhkur; |
| --- | --- |

a)

CN-koodi 1701 alla kuuluv suhkur;

| b) | CN-koodide 1702 30 10, 1702 40 10, 1702 60 10 ja 1702 90 30 alla kuuluv isoglükoos. |
| --- | --- |

b)

CN-koodide 1702 30 10, 1702 40 10, 1702 60 10 ja 1702 90 30 alla kuuluv isoglükoos.

Artikkel 249

Volituste delegeerimine

1.   Selleks et tagada, et ettevõtjad täidavad oma kohustusi, võib komisjon
  artikli 321 kohaselt vastu võetud
  delegeeritud õigusaktidega kehtestada tagatise esitamise nõude teatavate kvaliteetse teravilja liikide ja basmati riisi importimisel.

2.   Basmati riisi kava nõuetekohaseks toimimiseks võib komisjon
  artikli 321 kohaselt vastu võetud
  delegeeritud õigusaktidega kindlaks määrata täiendavad nõuded, mida ettevõtjad peavad täitma impordilitsentsi taotluse esitamisel artikli 243 kohaselt.

3.   Selleks et võtta arvesse teraviljasektori eripära, võib komisjon
  artikli 321 kohaselt vastu võetud
  delegeeritud õigusaktidega kehtestada minimaalsed kvaliteedinõuded, mis peavad olema täidetud imporditollimaksu määra vähendamise taotlemiseks.

Artikkel 250

Rakendamisvolitused

Komisjon võib
  artikli 323 lõikes 1a osutatud kontrollimenetluse kohaselt vastu võetud
  rakendusaktidega kehtestada:

| a) | artikli 241 puhul:






  i) | arvessevõetavad hinnanoteeringud; |
| --- | --- | --- |

a)

artikli 241 puhul:

i)

arvessevõetavad hinnanoteeringud;

| ii) | võimaluse teavitada vajaduse korral ettevõtjaid kohaldatavast tollimaksust konkreetsetel juhtudel enne kõnealuste kaubasaadetiste saabumist; |
| --- | --- |

ii)

võimaluse teavitada vajaduse korral ettevõtjaid kohaldatavast tollimaksust konkreetsetel juhtudel enne kõnealuste kaubasaadetiste saabumist;

| b) | vajalikud eeskirjad artiklis 243 osutatud imporditollimaksude nõuetekohase kohaldamise ning imporditud toodete omaduste ja kvaliteedi kontrollimiseks, ning kava kohaldamisel tekkinud raskuste kõrvaldamiseks võetavad meetmed; |
| --- | --- |

b)

vajalikud eeskirjad artiklis 243 osutatud imporditollimaksude nõuetekohase kohaldamise ning imporditud toodete omaduste ja kvaliteedi kontrollimiseks, ning kava kohaldamisel tekkinud raskuste kõrvaldamiseks võetavad meetmed;

| c) | artikli 246 puhul eeskirjad kindla impordiväärtuse arvutamise, hinnaaruandluse ja tüüpiliste turgude identifitseerimise kohta ning hinna kohta piiril; |
| --- | --- |

c)

artikli 246 puhul eeskirjad kindla impordiväärtuse arvutamise, hinnaaruandluse ja tüüpiliste turgude identifitseerimise kohta ning hinna kohta piiril;

| d) | artikli 247 puhul kõnealuse artikli lõike 1 kohaldamiseks vajalikud täiendavad eeskirjad; |
| --- | --- |

d)

artikli 247 puhul kõnealuse artikli lõike 1 kohaldamiseks vajalikud täiendavad eeskirjad;

| e) | imporditud toodete omaduste ja kvaliteedi kontrollimise sätted. |
| --- | --- |

e)

imporditud toodete omaduste ja kvaliteedi kontrollimise sätted.

III   jagu

Impordikvootide haldamine

Artikkel 251

Tariifikvoodid

1.   Artiklis 1 osutatud toodete impordi tariifikvoodid, mis tulenevad aluslepingu artikli 218 alusel sõlmitud lepingutest või mis tahes muust nõukogu aktist kooskõlas aluslepingu artikli 43 lõikega 2, avab ja neid haldab komisjon delegeeritud õigusaktide ja rakendusaktidega artiklite 253, 254 ja 255 kohaselt.

2.   Tariifikvoote hallatakse viisil, millega välditakse asjaomaste ettevõtjate diskrimineerimist, kasutades ühte järgmistest meetoditest või nende kombinatsiooni või mõnda muud asjakohast meetodit:

| a) | meetod, mis põhineb taotluste saabumise kronoloogilisel järjekorral (põhimõttel „kes ees, see mees”); |
| --- | --- |

a)

meetod, mis põhineb taotluste saabumise kronoloogilisel järjekorral (põhimõttel „kes ees, see mees”);

| b) | meetod, millega jaotatakse kvoodid taotluste esitamisel taotletud koguste alusel („üheaegse läbivaatamise meetodit” kasutades); |
| --- | --- |

b)

meetod, millega jaotatakse kvoodid taotluste esitamisel taotletud koguste alusel („üheaegse läbivaatamise meetodit” kasutades);

| c) | meetod, mis põhineb tavapärase kaubanduse struktuuri arvessevõtmisel („vanade olijate / uute taotlejate meetodit” kasutades). |
| --- | --- |

c)

meetod, mis põhineb tavapärase kaubanduse struktuuri arvessevõtmisel („vanade olijate / uute taotlejate meetodit” kasutades).

3.   Kasutatav haldusmeetod peab asjakohaselt arvestama liidu turu tarnevajadustega ja vajadusega kaitsta turu tasakaalu.

Artikkel 252

Erieeskirjad

1.   CN-koodide 0202 20 30, 0202 30 ja 0206 29 91 alla kuuluva töötlemiseks mõeldud külmutatud veise- ja vasikaliha 54 703 tonni impordikvoodi puhul võivad Euroopa Parlament ja nõukogu aluslepingu artikli 43 lõikes 2 sätestatud korras ette näha, et kogu kõnealune kvoot või osa sellest hõlmab samaväärseid kvaliteetliha koguseid, mis vastavad ümberarvestuskursile 4,375.

2.   Hispaaniasse 2 000 000 tonni maisi ja 300 000 tonni sorgo importimise tariifikvoodi ning Portugali 500 000 tonni maisi importimise tariifikvoodi korral sisaldavad artiklis 253 osutatud eeskirjad ka sätteid, mida on vaja tariifikvoodiimpordiks, ning vajaduse korral asjaomaste liikmesriikide makseasutuste imporditud koguste riiklikuks ladustamiseks ja realiseerimiseks nende liikmesriikide turul.

Artikkel 253

Volituste delegeerimine

1.   Selleks et tagada võrdne ligipääs saadaolevatele kogustele ning ettevõtjate võrdne kohtlemine impordi tariifikvoodi raames, kehtestab komisjon
  artikli 321 kohaselt vastu võetud
  delegeeritud õigusaktidega:

| a) | tingimused ja abikõlblikkuse nõuded, mida ettevõtja peab täitma taotluse esitamisel impordi tariifikvoodi raames; asjaomaste sätetega võib nõuda minimaalset kogemust kauplemisel kolmandate riikide ja samaväärsete territooriumidega või töötlemistoimingu puhul minimaalset kogemust, mis on väljendatud miinimumkoguse ja minimaalse ajavahemikuga vastavas turusektoris; kõnealused sätted võivad hõlmata erieeskirju, et võtta arvesse sektori vajadusi ja kehtivat tava, eelkõige seoses töötleva tööstuse kasutamise ja vajadustega; |
| --- | --- |

a)

tingimused ja abikõlblikkuse nõuded, mida ettevõtja peab täitma taotluse esitamisel impordi tariifikvoodi raames; asjaomaste sätetega võib nõuda minimaalset kogemust kauplemisel kolmandate riikide ja samaväärsete territooriumidega või töötlemistoimingu puhul minimaalset kogemust, mis on väljendatud miinimumkoguse ja minimaalse ajavahemikuga vastavas turusektoris; kõnealused sätted võivad hõlmata erieeskirju, et võtta arvesse sektori vajadusi ja kehtivat tava, eelkõige seoses töötleva tööstuse kasutamise ja vajadustega;

| b) | sätted seoses õiguste üleandmisega ettevõtjate vahel ja vajaduse korral üleandmise piirangutega impordi tariifikvootide haldamisel. |
| --- | --- |

b)

sätted seoses õiguste üleandmisega ettevõtjate vahel ja vajaduse korral üleandmise piirangutega impordi tariifikvootide haldamisel.

2.   Selleks et ettevõtjad täidaksid oma kohustusi ning selleks et tagada liidu kohustuste täitmine või lepingute kohaldamine, võib komisjon
  artikli 321 kohaselt vastu võetud
  delegeeritud õigusaktidega:

| a) | nõuda imporditariifikvootide süsteemis osalemise korral tagatise esitamist; |
| --- | --- |

a)

nõuda imporditariifikvootide süsteemis osalemise korral tagatise esitamist;

| b) | vastu võtta litsentsisüsteemi usaldusväärsuse ja tõhususe seisukohalt vajalikud eeskirjad, eelkõige seoses olukordadega, kus liikmesriikide vahel on vaja konkreetset haldusabi; sealhulgas

  ja
  sätted, millega kehtestatakse liikmesriikidele kohustus esitada andmeid ja teavet; |
| --- | --- |

b)

vastu võtta litsentsisüsteemi usaldusväärsuse ja tõhususe seisukohalt vajalikud eeskirjad, eelkõige seoses olukordadega, kus liikmesriikide vahel on vaja konkreetset haldusabi; sealhulgas

  ja
  sätted, millega kehtestatakse liikmesriikidele kohustus esitada andmeid ja teavet;

| c) | vastu võtta eeskirjad pettuse ja rikkumiste ärahoidmiseks, sätestades muu hulgas trahvid konkreetsete karistuste eest ning asjaomaste ettevõtjate väljajätmise imporditariifikvootide süsteemist võrdeliselt tuvastatud pettuse või rikkumistega. |
| --- | --- |

c)

vastu võtta eeskirjad pettuse ja rikkumiste ärahoidmiseks, sätestades muu hulgas trahvid konkreetsete karistuste eest ning asjaomaste ettevõtjate väljajätmise imporditariifikvootide süsteemist võrdeliselt tuvastatud pettuse või rikkumistega.

Artikkel 254

Rakendamisvolitused

1.   Komisjon kehtestab
  artikli 323 lõikes 1a osutatud kontrollimenetluse kohaselt vastu võetud
  rakendusaktidega:

| a) | aasta tariifikvoodid, mis on vajaduse korral aasta lõikes sobivalt jaotatud, ning määrab kindlaks kasutatava haldusmeetodi; |
| --- | --- |

a)

aasta tariifikvoodid, mis on vajaduse korral aasta lõikes sobivalt jaotatud, ning määrab kindlaks kasutatava haldusmeetodi;

| b) | eeskirjad selliste erisätete kohaldamiseks, mis on impordikorra vastuvõtmist käsitleva lepingu või õigusaktiga ette nähtud, vajaduse korral eelkõige seoses:






  i) | tagatistega, mis kinnitavad toote iseloomu, lähtekohta ja päritolu; |
| --- | --- | --- |

b)

eeskirjad selliste erisätete kohaldamiseks, mis on impordikorra vastuvõtmist käsitleva lepingu või õigusaktiga ette nähtud, vajaduse korral eelkõige seoses:

i)

tagatistega, mis kinnitavad toote iseloomu, lähtekohta ja päritolu;

| ii) | punktis a osutatud tagatiste tõendamiseks kasutatava dokumendi tunnustamisega; |
| --- | --- |

ii)

punktis a osutatud tagatiste tõendamiseks kasutatava dokumendi tunnustamisega;

| iii) | ekspordiriigi väljaantud dokumendi esitamisega; |
| --- | --- |

iii)

ekspordiriigi väljaantud dokumendi esitamisega;

| iv) | toodete sihtkoha ja kasutamisega; |
| --- | --- |

iv)

toodete sihtkoha ja kasutamisega;

| c) | litsentside või lubade kehtivusaja; |
| --- | --- |

c)

litsentside või lubade kehtivusaja;

| d) | tagatise suuruse; |
| --- | --- |

d)

tagatise suuruse;

| e) | teabe avaldamise eeskirjad ja teatised. |
| --- | --- |

e)

teabe avaldamise eeskirjad ja teatised.

2.   Komisjon võib
  artikli 323 lõikes 1 a osutatud kontrollimenetluse kohaselt vastu võetud
  rakendusaktidega sätestada:

| a) | litsentside kasutamise ning vajaduse korral erieeskirjad eelkõige seoses impordilitsentside taotluste esitamise
  menetlusega
  ja tariifikvootide raames antava loa tingimustega

  lubade andmisega
  ; [ME 30] |
| --- | --- |

a)

litsentside kasutamise ning vajaduse korral erieeskirjad eelkõige seoses impordilitsentside taotluste esitamise
  menetlusega
  ja tariifikvootide raames antava loa tingimustega

  lubade andmisega
  ; [ME 30]

| b) | impordikorra jälgimise. |
| --- | --- |

b)

impordikorra jälgimise.

Artikkel 255

Artikli 323 lõikes 1 osutatud komitee abita vastuvõetavad rakendusaktid

  Artikli 323 rakendamiseta vastuvõetavad rakendusaktid

1.   Komisjon võtab rakendusaktidega ja ilma artikli 323 lõikes 1 osutatud komitee abita

  ilma artikli 323 rakendamiseta
  vastu sätted menetluse juhtimiseks, et tagada, et tariifikvootide raames saadaolevaid koguseid ei ületata, määrates eelkõige iga taotluse puhul kindlaks jaotuskoefitsiendi, kui saadaolevad kogused on ammendatud, ning lükates tagasi menetluses olevad taotlused ja peatades vajaduse korral taotluste esitamine.

2.   Komisjon võib rakendusaktidega ja ilma artikli 323 lõikes 1 osutatud komitee abita

  ilma artikli 323 rakendamiseta
  vastu võtta kasutamata koguste ümberjaotamist käsitlevad sätted.

IV   jagu

Teatavaid tooteid käsitlevad erisätted

I   alajagu

Teravilja- ja riisisektori impordi erisätted

Artikkel 256

Teraviljasegude import

I lisa I osa punktides a ja b loetletud teraviljadest koosnevate segude suhtes kohaldatav imporditollimaks kehtestatakse järgmiselt:

| a) | kahe sellise teravilja segu korral kohaldatakse imporditollimaksu, mis kehtib:






  i) | ülekaalus oleva teraviljakomponendi kohta, kui see teraviljakomponent moodustab vähemalt 90 % segu kaalust; |
| --- | --- | --- |

a)

kahe sellise teravilja segu korral kohaldatakse imporditollimaksu, mis kehtib:

i)

ülekaalus oleva teraviljakomponendi kohta, kui see teraviljakomponent moodustab vähemalt 90 % segu kaalust;

| ii) | teraviljakomponendi kohta, millelt tuleb tasuda kõrgem imporditollimaks, kui kumbki teraviljakomponent ei moodusta vähemalt 90 % segu kaalust; |
| --- | --- |

ii)

teraviljakomponendi kohta, millelt tuleb tasuda kõrgem imporditollimaks, kui kumbki teraviljakomponent ei moodusta vähemalt 90 % segu kaalust;

| b) | kui segu koosneb rohkem kui kahest sellisest teraviljast ja kui rohkem kui üht teravilja on üle 10 % segu kaalust, kohaldatakse segu suhtes imporditollimaksuna selliste teraviljade kohta kehtivatest impordimaksudest kõige kõrgemat, isegi kui kahel või enamal neist on ühesuurune imporditollimaks.
  Kui ainult üks teraviljakomponent moodustab üle 10 % segu kaalust, kohaldatakse selle teravilja kohta kehtivat imporditollimaksu; |
| --- | --- |

b)

kui segu koosneb rohkem kui kahest sellisest teraviljast ja kui rohkem kui üht teravilja on üle 10 % segu kaalust, kohaldatakse segu suhtes imporditollimaksuna selliste teraviljade kohta kehtivatest impordimaksudest kõige kõrgemat, isegi kui kahel või enamal neist on ühesuurune imporditollimaks.

Kui ainult üks teraviljakomponent moodustab üle 10 % segu kaalust, kohaldatakse selle teravilja kohta kehtivat imporditollimaksu;

| c) | kõikidel muudel juhtudel peale punktides a ja b sätestatu kohaldatakse imporditollimaksuna segus sisalduvate teraviljade kohta kehtivatest imporditollimaksudest kõige kõrgemat, isegi kui kahel või enamal neist on ühesuurune imporditollimaks. |
| --- | --- |

c)

kõikidel muudel juhtudel peale punktides a ja b sätestatu kohaldatakse imporditollimaksuna segus sisalduvate teraviljade kohta kehtivatest imporditollimaksudest kõige kõrgemat, isegi kui kahel või enamal neist on ühesuurune imporditollimaks.

Artikkel 257

Teravilja- ja riisisegude import

I lisa I osa punktides a ja b loetletud ühest või mitmest teraviljast ning I lisa II osa punktides a ja b loetletud ühest või mitmest tootest koosnevate segude suhtes kohaldatakse imporditollimaksu, mis kehtib kõige kõrgema imporditollimaksuga teraviljakomponendi või toote kohta.

Artikkel 258

Riisisegude import

Eri töötlemisrühmadesse või -etappidesse kuuluvast riisist või sellistest riisisortidest, mis kuuluvad ühte või mitmesse erinevasse töötlemisrühma või -etappi, ning purustatud riisist koosnevate segude suhtes kohaldatakse imporditollimaksu, mis kehtib:

| a) | ülekaalus oleva komponendi kohta, kui see komponent moodustab vähemalt 90 % segu kaalust; |
| --- | --- |

a)

ülekaalus oleva komponendi kohta, kui see komponent moodustab vähemalt 90 % segu kaalust;

| b) | komponendi kohta, millelt tuleb tasuda kõige kõrgemat impordimaksu, kui ükski komponent ei moodusta vähemalt 90 % segu kaalust. |
| --- | --- |

b)

komponendi kohta, millelt tuleb tasuda kõige kõrgemat impordimaksu, kui ükski komponent ei moodusta vähemalt 90 % segu kaalust.

Artikkel 259

Tariifse klassifitseerimise kohaldatavus

Kui artiklites 256–258 sätestatud impordimaksu määramise meetodeid ei saa nendes artiklites osutatud segude suhtes kohaldada, tuleb kohaldada nende segude tariifsest klassifitseerimisest tulenevat imporditollimaksu.

II   alajagu

Suhkru impordikord

Artikkel 260

Traditsiooniline tarnevajadus rafineerimiseks

1.   Kindlaksmääratud traditsiooniline tarnevajadus liidus suhkru rafineerimiseks on 2 489 735 tonni turustusaasta kohta, väljendatuna valge suhkruna.

2.   Portugalis ainsat 2005. aastal tegutsevat suhkrupeeti töötlevat tehast loetakse täiskoormusega rafineerimistehaseks.

3.   Rafineerimiseks ette nähtud suhkru impordilitsentse väljastatakse ainult täiskoormusega rafineerimistehastele, tingimusel et asjaomased kogused ei ületa koguseid, mida tohib importida lõikes 1 osutatud traditsioonilise tarnevajaduse raames. Kõnealuseid litsentse võib üle kanda ainult täiskoormusega rafineerimistehaste vahel ning litsentside kehtivus lõpeb selle turustusaasta lõpul, milleks need on väljastatud.

Käesolevat lõiget kohaldatakse iga turustusaasta esimese kolme kuu suhtes.

Artikkel 261

Volituste delegeerimine

Selleks et rafineerimiseks ettenähtud imporditud suhkur rafineeritaks käesoleva alajao kohaselt, võib komisjon
  artikli 321 kohaste
  delegeeritud õigusaktidega vastu võtta:

| a) | teatavad mõisted artiklis 260 osutatud impordikorra toimimise kohta; |
| --- | --- |

a)

teatavad mõisted artiklis 260 osutatud impordikorra toimimise kohta;

| b) | tingimused ja nõuded, mida ettevõtja peab järgima impordilitsentsi taotluse esitamisel, sealhulgas tagatise esitamine; |
| --- | --- |

b)

tingimused ja nõuded, mida ettevõtja peab järgima impordilitsentsi taotluse esitamisel, sealhulgas tagatise esitamine;

| c) | eeskirjad kehtestatavate halduskaristuste kohta. |
| --- | --- |

c)

eeskirjad kehtestatavate halduskaristuste kohta.

Artikkel 262

Rakendamisvolitused

Komisjon võib
  vastavalt artikli 323 lõikes 1a osutatud kontrollimenetlusele
  rakendusaktidega vastu võtta vajalikud eeskirjad esitatavate tõendite ja dokumentide kohta seoses ettevõtjate, eelkõige täiskoormusega rafineerimistehaste suhtes kehtestatud impordinõuete ja kohustustega.

III   alajagu

Kanepi impordi erisätted

Artikkel 263

Kanepi import

1.   Järgmisi tooteid võib liitu importida üksnes juhul, kui on täidetud järgmised tingimused:

| a) | CN-koodi 5302 10 00 alla kuuluv harilik kanep vastab määruse (EÜ) nr 73/2009 artikliga 39 ettenähtud tingimustele; |
| --- | --- |

a)

CN-koodi 5302 10 00 alla kuuluv harilik kanep vastab määruse (EÜ) nr 73/2009 artikliga 39 ettenähtud tingimustele;

| b) | CN-koodi 1207 99 15 alla kuuluvate külvamiseks ettenähtud kanepisortide seemnega on kaasas tõend selle kohta, et tetrahüdrokannabinooli sisaldus ei ületa määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 39 kohaselt kindlaks määratud piirnormi; |
| --- | --- |

b)

CN-koodi 1207 99 15 alla kuuluvate külvamiseks ettenähtud kanepisortide seemnega on kaasas tõend selle kohta, et tetrahüdrokannabinooli sisaldus ei ületa määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 39 kohaselt kindlaks määratud piirnormi;

| c) | CN-koodi 1207 99 91 alla kuuluvaid muuks otstarbeks kui külvamiseks ettenähtud kanepiseemneid impordivad üksnes liikmesriigi heakskiidu saanud importijad, tagamaks et neid seemneid ei kasutata külvamiseks. |
| --- | --- |

c)

CN-koodi 1207 99 91 alla kuuluvaid muuks otstarbeks kui külvamiseks ettenähtud kanepiseemneid impordivad üksnes liikmesriigi heakskiidu saanud importijad, tagamaks et neid seemneid ei kasutata külvamiseks.

2.   Ilma et see piiraks komisjoni poolt rakendusaktidega artikli 318 kohaselt vastuvõetavaid võimalikke erisätteid, tuleb käesoleva artikli lõike 1 punktides a ja b nimetatud toodete liitu importimisel kontrollida, kas käesoleva artikli lõike 1 tingimused on täidetud.

3.   Käesoleva artikli kohaldamine ei piira nende piiravamate sätete kohaldamist, mille liikmesriigid on vastu võtnud kooskõlas aluslepinguga ja WTO põllumajanduslepingust tulenevate kohustustega.

IV   alajagu

Humala impordi erisätted

Artikkel 264

Humala import

1.   Humalasektori tooteid võib kolmandatest riikidest importida üksnes juhul, kui nende kvaliteedistandardid on vähemalt samaväärsed liidus koristatud sarnaste saaduste või nendest saadustest valmistatud toodete kvaliteedistandarditega.

2.   Tooteid käsitatakse lõikes 1 osutatud standardile vastavatena, kui nendega on kaasas päritoluriigi ametiasutuse väljastatud tõend, mis on tunnistatud samaväärseks määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklis 117 osutatud sertifikaadiga.

Humalapulbri, suurema lupuliinisisaldusega humalapulbri, humalaekstrakti ja segatud humalatoodete puhul võib tõendi samaväärseks tunnistada üksnes juhul, kui nende toodete alfahappe sisaldus ei ole madalam kui nende valmistamiseks kasutatud humala alfahappe sisaldus.

3.   Halduskoormuse vähendamiseks võib komisjon
  artikli 321 kohaselt vastu võetud
  delegeeritud õigusaktidega kehtestada tingimused, mille kohaselt ei kohaldata vastavustunnistuse ja pakendite märgistamisega seotud kohustusi.

4.   Komisjon võib
  vastavalt artikli 323 lõikes 1a osutatud kontrollimenetlusele
  rakendusaktidega vastu võtta eeskirjad seoses käesoleva artikliga, sealhulgas eeskirjad vastavustunnistuse tunnustamise ja humala impordi kontrollimise kohta.

V   jagu

Kaitse ja seestöötlemine

Artikkel 265

Kaitsemeetmed

1.   Komisjon võtab kaitsemeetmed liitu impordi suhtes vastavalt käesoleva artikli lõikele 3 ning kooskõlas nõukogu määrustega (EÜ) nr 260/2009 (49) ja (EÜ) nr 625/2009 (50).

2.   Kui Euroopa Parlamendi ja nõukogu muude õigusaktidega ning nõukogu muude õigusaktidega ei ole ette nähtud teisiti, võtab komisjon aluslepingu artikli 218 kohaselt sõlmitud rahvusvaheliste lepingutega ettenähtud kaitsemeetmed liitu impordi suhtes vastavalt käesoleva artikli lõikele 3.

3.   Komisjon võib
  vastavalt artikli 323 lõikes 1a osutatud kontrollimenetlusele
  rakendusaktidega võtta lõigetes 1 ja 2 osutatud meetmed liikmesriigi taotlusel või omal algatusel. Kui komisjon saab liikmesriigilt taotluse, võtab ta
  vastavalt artikli 323 lõikes 1a osutatud kontrollimenetlusele
  rakendusaktidega sellekohase otsuse vastu viie tööpäeva jooksul pärast taotluse saamist. Kiireloomulistel juhtudel võtab komisjon vastu otsuse, toimides kooskõlas artikli 323 lõikega 2.

Liikmesriikidele teatatakse nendest meetmetest ja neid kohaldatakse viivitamata.

4.   Komisjon tühistab või muudab
  artikli 323 lõikes 1a osutatud kontrollimenetluse kohaselt vastu võetud
  rakendusaktidega lõike 3 kohased liidu kaitsemeetmed. Kiireloomulistel juhtudel võtab komisjon vastu otsuse, toimides kooskõlas artikli 323 lõikega 2.

Artikkel 266

Töötlemise ja seestöötlemise tolliprotseduuri peatamine

1.   Kui töötlemise või seestöötlemise tolliprotseduur häirib või võib häirida liidu turgu, võib komisjon
  artikli 323 lõikes 1a osutatud kontrollimenetluse kohaselt vastu võetud
  rakendusaktidega liikmesriigi taotluse põhjal või omal algatusel täielikult või osaliselt peatada töötlemise või seestöötlemise tolliprotseduuri teravilja-, riisi-, suhkru-, oliiviõli ja lauaoliivide, puu- ja köögivilja-, töödeldud puu- ja köögivilja, veini-, veise- ja vasikaliha-, piima- ja piimatoodete-, sealiha-, lamba- ja kitseliha-, muna-, linnuliha- ja põllumajandusliku päritolu etüülalkoholi sektori toodete suhtes. Kui komisjon saab liikmesriigilt taotluse, võtab ta
  vastavalt artikli 323 lõikes 1a osutatud kontrollimenetlusele
  rakendusaktidega sellekohase otsuse vastu viie tööpäeva jooksul pärast taotluse saamist. Kiireloomulistel juhtudel võtab komisjon vastu otsuse, toimides kooskõlas artikli 323 lõikega 2.

Liikmesriikidele teatatakse nendest meetmetest ja neid kohaldatakse viivitamata.

2.   Ühise turukorralduse nõuetekohaseks toimimiseks vajalikus ulatuses võivad Euroopa Parlament ja nõukogu aluslepingu artikli 43 lõikes 2 sätestatud menetluse kohaselt tegutsedes täielikult või osaliselt keelata seestöötlemise tolliprotseduuri kasutamise lõikes 1 osutatud toodete suhtes.

II   PEATÜKK

Eksport

I   jagu

Ekspordilitsentsid

Artikkel 267

Ekspordilitsentsid

1.   Ilma et see piiraks selliste juhtude kohaldamist, mil käesoleva määruse kohaselt nõutakse ekspordilitsentsi, tuleb esitada ekspordilitsents järgmiste sektorite ühe või mitme toote liidust eksportimisel, võttes arvesse ekspordilitsentside vajadust asjaomaste turgude korraldamisel ja eelkõige kõnealuste toodete ekspordi üle järelevalve pidamisel:

| a) | teravili; |
| --- | --- |

a)

teravili;

| b) | riis; |
| --- | --- |

b)

riis;

| c) | suhkur; |
| --- | --- |

c)

suhkur;

| d) | oliiviõli ja lauaoliivid: I lisa VII osa punktis a osutatud oliiviõli osas; |
| --- | --- |

d)

oliiviõli ja lauaoliivid: I lisa VII osa punktis a osutatud oliiviõli osas;

| e) | puu- ja köögivili; |
| --- | --- |

e)

puu- ja köögivili;

| f) | töödeldud puu- ja köögivili; |
| --- | --- |

f)

töödeldud puu- ja köögivili;

| g) | vein; |
| --- | --- |

g)

vein;

| h) | veise- ja vasikaliha; |
| --- | --- |

h)

veise- ja vasikaliha;

| i) | piim ja piimatooted; |
| --- | --- |

i)

piim ja piimatooted;

| j) | sealiha; |
| --- | --- |

j)

sealiha;

| k) | lamba- ja kitseliha; |
| --- | --- |

k)

lamba- ja kitseliha;

| l) | munad; |
| --- | --- |

l)

munad;

| m) | linnuliha; |
| --- | --- |

m)

linnuliha;

| n) | põllumajandusliku päritoluga etüülalkohol. |
| --- | --- |

n)

põllumajandusliku päritoluga etüülalkohol.

2.   Artikleid 234-236 kohaldatakse mutatis mutandis.

Artikkel 268

Volituste delegeerimine

1.   Selleks et võtta arvesse kaubanduse ja turu arengut, asjaomase turu vajadusi ning vajaduse korral kõnealuste toodete ekspordi üle peetavat järelevalvet, võib komisjon
  artikli 321 kohaselt vastu võetud
  delegeeritud õigusaktidega kindlaks määrata:

| a) | loetelu artikli 267 lõikes 1 osutatud sektorite toodetest, mille puhul võib nõuda ekspordilitsentsi esitamist; |
| --- | --- |

a)

loetelu artikli 267 lõikes 1 osutatud sektorite toodetest, mille puhul võib nõuda ekspordilitsentsi esitamist;

| b) | juhtumid ja olukorrad, mil ekspordilitsentsi ei pea esitama. See on seotud eelkõige asjakohaste toodete tollistaatuse, tegevuse eesmärkide, taotleja õigusliku seisundi ja asjakohaste kogustega. |
| --- | --- |

b)

juhtumid ja olukorrad, mil ekspordilitsentsi ei pea esitama. See on seotud eelkõige asjakohaste toodete tollistaatuse, tegevuse eesmärkide, taotleja õigusliku seisundi ja asjakohaste kogustega.

2.   Ekspordilitsentside süsteemi põhielementide määratlemiseks võib komisjon
  artikli 321 kohaselt vastu võetud
  delegeeritud õigusaktidega:

| a) | määratleda litsentsiga kaasnevad õigused ja kohustused ning selle õiguslikud tagajärjed, sealhulgas võimalik tolerants ekspordikohustuse suhtes, ning märkida sihtkoht, kui see on kohustuslik; |
| --- | --- |

a)

määratleda litsentsiga kaasnevad õigused ja kohustused ning selle õiguslikud tagajärjed, sealhulgas võimalik tolerants ekspordikohustuse suhtes, ning märkida sihtkoht, kui see on kohustuslik;

| b) | vastu võtta litsentsi üleandmise suhtes kohaldatavad eeskirjad või vajaduse korral üleandmise piirangud; |
| --- | --- |

b)

vastu võtta litsentsi üleandmise suhtes kohaldatavad eeskirjad või vajaduse korral üleandmise piirangud;

| c) | vastu võtta litsentsisüsteemi usaldusväärsuse ja tõhususe seisukohalt vajalikud eeskirjad ning määratleda olukorrad, mil liikmesriikide vahel on vaja konkreetset haldusabi pettuse ärahoidmiseks või sellega tegelemiseks; |
| --- | --- |

c)

vastu võtta litsentsisüsteemi usaldusväärsuse ja tõhususe seisukohalt vajalikud eeskirjad ning määratleda olukorrad, mil liikmesriikide vahel on vaja konkreetset haldusabi pettuse ärahoidmiseks või sellega tegelemiseks;

| d) | kindlaks määrata juhtumid ja olukorrad, mille puhul tuleb esitada tagatis. |
| --- | --- |

d)

kindlaks määrata juhtumid ja olukorrad, mille puhul tuleb esitada tagatis.

Artikkel 269

Rakendamisvolitused

Komisjon võtab
  vastavalt artikli 323 lõikes 1a osutatud kontrollimenetlusele
  rakendusaktidega vastu kõik vajalikud eeskirjad käesoleva jao kohaldamiseks, sealhulgas eeskirjad, milles käsitletakse:

| a) | taotluste esitamist ning litsentside väljaandmist ja nende kasutamist; |
| --- | --- |

a)

taotluste esitamist ning litsentside väljaandmist ja nende kasutamist;

| b) | litsentsi kehtivusaega ja esitatava tagatise suurust; |
| --- | --- |

b)

litsentsi kehtivusaega ja esitatava tagatise suurust;

| c) | tõendeid selle kohta, et litsentside kasutamise suhtes esitatud nõuded on täidetud; |
| --- | --- |

c)

tõendeid selle kohta, et litsentside kasutamise suhtes esitatud nõuded on täidetud;

| d) | asendus- ja duplikaatlitsentside väljaandmist; |
| --- | --- |

d)

asendus- ja duplikaatlitsentside väljaandmist;

| e) | litsentside menetlemist liikmesriikide poolt ja süsteemi haldamiseks vajalikku teabevahetust. |
| --- | --- |

e)

litsentside menetlemist liikmesriikide poolt ja süsteemi haldamiseks vajalikku teabevahetust.

Artikkel 270

Artikli 323 lõikes 1 osutatud komitee abita vastuvõetavad rakendusaktid

  rakendamiseta vastuvõetavad rakendusaktid

Turu haldamiseks suurte koguste taotlemise korral võib rakendusaktidega ja ilma artikli 323 lõikes 1 osutatud komitee abita

  ilma artikli 323 rakendamiseta vastu võetud rakendusaktidega
  piirata koguseid, mille puhul litsentse taotletakse, lükata taotletud kogused tagasi ning peatada taotluste esitamine.

II   jagu

Eksporditoetused

Artikkel 271

Eksporditoetuste ulatus

1.   Maailmaturu noteeringutel või hindadel põhineva ekspordi võimaldamiseks vajalikul määral ja aluslepingu artikli 218 kohaselt sõlmitud lepingutest tulenevates piirides võib maailmaturu noteeringute või hindade ja liidu hindade vahe katta eksporditoetusega järgmiste toodete puhul:

| a) | järgmiste sektorite tooted, mida eksporditakse töötlemata kujul:






  i) | teravili; |
| --- | --- | --- |

a)

järgmiste sektorite tooted, mida eksporditakse töötlemata kujul:

i)

teravili;

| ii) | riis; |
| --- | --- |

ii)

riis;

| iii) | suhkur: I lisa III osa punktides b, c, d ja g loetletud toodete osas; |
| --- | --- |

iii)

suhkur: I lisa III osa punktides b, c, d ja g loetletud toodete osas;

| iv) | veise- ja vasikaliha; |
| --- | --- |

iv)

veise- ja vasikaliha;

| v) | piim ja piimatooted; |
| --- | --- |

v)

piim ja piimatooted;

| vi) | sealiha; |
| --- | --- |

vi)

sealiha;

| vii) | munad; |
| --- | --- |

vii)

munad;

| viii) | linnuliha; |
| --- | --- |

viii)

linnuliha;

| b) | punkti a alapunktides i, ii, iii, v ja vii loetletud tooted, mida eksporditakse XVII ja XVIII lisa loetletud kaupade kujul. |
| --- | --- |

b)

punkti a alapunktides i, ii, iii, v ja vii loetletud tooted, mida eksporditakse XVII ja XVIII lisa loetletud kaupade kujul.

Piima ja piimatoodete puhul, mida eksporditakse XVII lisa IV osas loetletud toodetena, võib eksporditoetust anda üksnes I lisa XVI osa punktides a–e ja g loetletud toodete puhul.

2.   XVII ja XVIII lisa loetletud töödeldud kaupade kujul eksporditavate toodete eksporditoetused ei või olla suuremad kui eksporditoetused samade toodete puhul, mida eksporditakse töötlemata kujul.

3.   Kui on vaja arvesse võtta teatavate teraviljast saadud piiritusjookide tootmise eripärasid, sealhulgas nende pikk laagerdumisaeg, võib komisjon
  artikli 321 kohaselt vastu võetud
  delegeeritud õigusaktidega vastu võtta toodete abikõlblikkust ning eksporditoetuste saamise tingimustele vastavaid ettevõtjaid käsitlevad sätted, eelkõige

  nagu
  toodete määratlus ja omadused, ning sätted koefitsientide kehtestamise kohta eksporditoetuste arvutamiseks, võttes arvesse asjakohaste toodete laagerdumisprotsessi.

4.   Komisjon võtab
  artikli 323 lõikes 1a osutatud kontrollimenetluse kohaselt vastu võetud
  rakendusaktidega kõik vajalikud meetmed seoses käesoleva artikliga, sealhulgas tehnilised ja menetlusnõuded lõikes 3 osutatud toodete suhtes tehtavate riiklike kontrollidega.

5.   Komisjon võib rakendusaktidega ja ilma artikli 323 lõikes 1 osutatud komitee abita

  ilma artikli 323 rakendamiseta vastu võetud rakendusaktidega
  kindlaks määrata koefitsiendi, millega kohandatakse käesoleva artikli lõikes 3 osutatud toodete eksporditoetust.

Artikkel 272

Eksporditoetuse jaotamine

Kogused, mida võib eksporditoetusega eksportida, määratakse meetodiga, mis:

| a) | on kõige asjakohasem toote iseloomu ja kõnealuse turusituatsiooni seisukohalt ning mis võimaldab olemasolevate vahendite kõige tulemuslikumat kasutamist, võttes arvesse liidu ekspordi tõhusust ja korraldust, põhjustamata sealjuures asjaomaste ettevõtjate diskrimineerimist, eelkõige suurte ja väikeste ettevõtjate vahel; |
| --- | --- |

a)

on kõige asjakohasem toote iseloomu ja kõnealuse turusituatsiooni seisukohalt ning mis võimaldab olemasolevate vahendite kõige tulemuslikumat kasutamist, võttes arvesse liidu ekspordi tõhusust ja korraldust, põhjustamata sealjuures asjaomaste ettevõtjate diskrimineerimist, eelkõige suurte ja väikeste ettevõtjate vahel;

| b) | on ettevõtjate jaoks haldusnõudeid arvesse võttes halduslikult kõige vähem koormav; |
| --- | --- |

b)

on ettevõtjate jaoks haldusnõudeid arvesse võttes halduslikult kõige vähem koormav;

| c) | väldib igasugust diskrimineerimist asjaomaste ettevõtjate vahel. |
| --- | --- |

c)

väldib igasugust diskrimineerimist asjaomaste ettevõtjate vahel.

Artikkel 273

Eksporditoetuse kindlaksmääramine

1.   Eksporditoetused on kogu liidus ühesuurused. Need võivad erineda vastavalt sihtkohale, eriti kui olukord maailmaturul, konkreetsed nõuded teatavatel turgudel või aluslepingu artikli 218 kohaselt sõlmitud lepingutest tulenevad kohustused seda tingivad.

2.   Nõukogu võtab aluslepingu artikli 43 lõike 3 kohaselt toetuse kindlaksmääramise meetmed

  Komisjon kehtestab artikli 323 lõikes 1a osutatud kontrollimenetluse kohaselt vastu võetud rakendusaktidega toetused
  .
  Toetused võib kehtestada:

| a) | korrapäraste ajavahemike järel; |
| --- | --- |

a)

korrapäraste ajavahemike järel;

| b) | teravilja, riisi, suhkru, piima ja piimatoodete puhul hankemenetluste teel. |
| --- | --- |

b)

teravilja, riisi, suhkru, piima ja piimatoodete puhul hankemenetluste teel.

Nende toodete loetelu, mille puhul antakse eksporditoetust, ning toetuse suuruse kehtestab komisjon vähemalt kord kolme kuu jooksul, kui seda ei kehtestata hankemenetluse teel. Toetuse suurus võib jääda muutumatuks rohkem kui kolmeks kuuks ja vajaduse korral võib komisjon seda liikmesriigi taotlusel või omal algatusel ilma artikli 323 lõiget 1a rakendamata vahepeal muuta.

3.
     
  Teatava toote puhul antava toetuse kehtestamisel võetakse arvesse üht või mitut järgmist asjaolu:

| a) | senist olukorda ja tulevikusuundumusi, pidades silmas:










  i) | kõnealuse toote hindu ja kättesaadavust liidu turul; |
| --- | --- | --- |

a)

senist olukorda ja tulevikusuundumusi, pidades silmas:

i)

kõnealuse toote hindu ja kättesaadavust liidu turul;

| ii) | kõnealuse toote hindu maailmaturul; |
| --- | --- |

ii)

kõnealuse toote hindu maailmaturul;

| b) | turu ühise korralduse eesmärke, s.o tasakaalu ning hindade ja kaubanduse loomuliku arengu tagamist turul; |
| --- | --- |

b)

turu ühise korralduse eesmärke, s.o tasakaalu ning hindade ja kaubanduse loomuliku arengu tagamist turul;

| c) | vajadust vältida häireid, mis võivad põhjustada pikaajalise tasakaalutuse nõudmise ja pakkumise vahel liidu turul; |
| --- | --- |

c)

vajadust vältida häireid, mis võivad põhjustada pikaajalise tasakaalutuse nõudmise ja pakkumise vahel liidu turul;

| d) | kavandatava ekspordi majanduslikku aspekti; |
| --- | --- |

d)

kavandatava ekspordi majanduslikku aspekti;

| e) | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 kohaselt sõlmitud lepingutest tulenevaid piiranguid; |
| --- | --- |

e)

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 kohaselt sõlmitud lepingutest tulenevaid piiranguid;

| f) | vajadust tasakaalustada liidu põhiliste põllumajandustoodete kasutamine kolmandatesse riikidesse eksporditavate kaupade tootmisel ning nendest riikidest töötlemiseks sissetoodud põhiliste põllumajandustoodete kasutamine; |
| --- | --- |

f)

vajadust tasakaalustada liidu põhiliste põllumajandustoodete kasutamine kolmandatesse riikidesse eksporditavate kaupade tootmisel ning nendest riikidest töötlemiseks sissetoodud põhiliste põllumajandustoodete kasutamine;

| g) | kõige soodsamaid turustuskulusid ning transpordikulusid liidu turgudelt liidu sadamatesse või muudesse ekspordikohtadesse, samuti kõnealuse kauba sihtriikidesse saatmise kulusid; |
| --- | --- |

g)

kõige soodsamaid turustuskulusid ning transpordikulusid liidu turgudelt liidu sadamatesse või muudesse ekspordikohtadesse, samuti kõnealuse kauba sihtriikidesse saatmise kulusid;

| h) | nõudlust liidu turul; |
| --- | --- |

h)

nõudlust liidu turul;

| i) | sealiha-, muna- ja linnulihasektori puhul nende sektorite toodete liidus tootmiseks vajaliku söödateravilja koguse liidu hindade ja maailmaturu hindade erinevust. [ME 31] |
| --- | --- |

i)

sealiha-, muna- ja linnulihasektori puhul nende sektorite toodete liidus tootmiseks vajaliku söödateravilja koguse liidu hindade ja maailmaturu hindade erinevust. [ME 31]

Artikkel 273a

Teravilja ja riisi eksporditoetuste erimeetmed

1.
     
  Komisjon võib artikli 323 lõikes 1a osutatud kontrollimenetluse kohaselt vastu võetud rakendusaktidega kehtestada teravilja- ja riisisektori puhul kehtestatud eksporditoetuste suhtes kohaldatava korrigeeriva summa. Vajaduse korral võib komisjon korrigeerivaid summasid muuta rakendusaktidega, mis on vastu võetud ilma artikli 323 rakendamiseta.

Komisjon võib esimest lõiku kohaldada teravilja- ja riisisektori toodete suhtes, mida eksporditakse XVII lisas loetletud kaupade kujul.

2.
     
  Turustusaasta esimese kolme kuu jooksul kohaldatakse kas eelneva turustusaasta lõpus ladustatud linnaste või sel ajal ladustatud odrast valmistatud linnaste ekspordi suhtes toetust, mida oleks kõnealuse ekspordilitsentsi suhtes kohaldatud eksportimisele eelneva turustusaasta viimasel kuul.

3.
     
  Komisjon võib I lisa I osa punktides a ja b loetletud toodete suhtes vastavalt artikli 274 lõikele 2 kehtestatud toetust kohandada kooskõlas artikli 323 lõikes 1 a osutatud kontrollimenetlusega vastavalt muutustele sekkumishinna tasemes.

Esimest lõiku võib täielikult või osaliselt kohaldada I lisa I osa punktides c ja d loetletud toodete ning ka XVII lisa I osas osutatud kauba kujul eksporditavate kõnealuse I lisa I osas loetletud toodete suhtes. Sel juhul korrigeerib komisjon kooskõlas artikli 323 lõikes 1a osutatud kontrollimenetlusega esimeses lõigus nimetatud kohandust, rakendades koefitsienti, mis väljendab suhet põhitoote koguse ning eksporditavas töödeldud tootes sisalduva või eksporditavas kaubas kasutatud põhitoote koguse vahel. [ME 32]

Artikkel 274

Eksporditoetuse andmine

1.   Artikli 271 lõike 1 punktis a loetletud ja edasise töötlemiseta eksporditavate toodete puhul antakse eksporditoetust üksnes taotluse ja ekspordilitsentsi esitamisel.

2.   Lõikes 1 osutatud toodete suhtes kohaldatakse toetusmäära, mis kehtis litsentsi taotlemise päeval või tulenes asjaomasest hankemenetlusest, ning diferentseeritud toetuse korral seda, mis kehtib nimetatud päeval:

| a) | litsentsil osutatud sihtkoha puhul või |
| --- | --- |

a)

litsentsil osutatud sihtkoha puhul või

| b) | kui see on asjakohane, tegeliku sihtkoha puhul, kui see erineb litsentsil osutatud sihtkohast; sel juhul ei või kohaldatav summa ületada litsentsil osutatud sihtkoha puhul kehtivat summat. |
| --- | --- |

b)

kui see on asjakohane, tegeliku sihtkoha puhul, kui see erineb litsentsil osutatud sihtkohast; sel juhul ei või kohaldatav summa ületada litsentsil osutatud sihtkoha puhul kehtivat summat.

Komisjon võib rakendusaktidega ja ilma artikli 323 lõikes 1 osutatud komitee abita

  ilma artikli 323 rakendamiseta vastu võetud rakendusaktidega
  võtta asjakohaseid meetmeid käesolevas lõikes sätestatud paindlikkuse kuritarvitamise vältimiseks. Kõnealused meetmed võivad olla seotud eelkõige taotluste esitamise korra ja eksportijate esitatavate teatistega.

3.   Selleks et võtta arvesse kauplemis- ja transporditingimusi haudemunade ja ühepäevaste tibude puhul, võib komisjon
  artikli 321 kohaselt vastu võetud
  delegeeritud õigusaktidega otsustada, et ekspordilitsentse võib anda tagantjärele.

4.   Selleks et tagada aluslepingu I lisas loetletud toodete ja sellistest toodetest töödeldud toodete eksportijatele juurdepääs eksporditoetusele, võib komisjon
  artikli 321 kohaselt vastu võetud
  delegeeritud õigusaktidega otsustada kohaldada lõikeid 1 ja 2 käesoleva määruse artikli 271 lõike 1 punktis b osutatud kaupade suhtes.

Komisjon võib
  vastavalt artikli 323 lõikes 1a osutatud kontrollimenetlusele
  rakendusaktidega võtta kõik vajalikud meetmed seoses käesoleva lõikega.

5.   Selleks et vähendada inimeste heaolu eest hoolitsevate organisatsioonide halduskoormust, võib komisjon
  artikli 321 kohaselt vastu võetud
  delegeeritud õigusaktidega kehtestada erandid lõigetest 1 ja 2 toodete puhul, mille eest makstakse eksporditoetust toiduabiprogrammide raames.

6.   Toetust makstakse järgmiste asjaolude tõendamisel:

| a) | tooted on liidust eksporditud; |
| --- | --- |

a)

tooted on liidust eksporditud;

| b) | diferentseeritud toetuse korral on tooted jõudnud litsentsil osutatud sihtkohta või muusse sihtkohta, mille puhul oli määratud toetus, ilma et see piiraks lõike 2 punkti b kohaldamist. |
| --- | --- |

b)

diferentseeritud toetuse korral on tooted jõudnud litsentsil osutatud sihtkohta või muusse sihtkohta, mille puhul oli määratud toetus, ilma et see piiraks lõike 2 punkti b kohaldamist.

7.   Komisjon võib
  artikli 321 kohaselt vastu võetud
  delegeeritud õigusaktidega kehtestada eksporditoetuse andmise lisatingimused kaubandushäirete vältimiseks, eelkõige tingimusel et:

| a) | toetusi makstakse üksnes ELi päritolu toodete puhul; |
| --- | --- |

a)

toetusi makstakse üksnes ELi päritolu toodete puhul;

| b) | importtoodete toetuse summa piirdub impordilt kogutud maksudega, kui need maksud on kehtivast toetusest väiksemad. |
| --- | --- |

b)

importtoodete toetuse summa piirdub impordilt kogutud maksudega, kui need maksud on kehtivast toetusest väiksemad.

Artikkel 275

Elusloomade eksporditoetused veise- ja vasikalihasektoris

1.   Veise- ja vasikalihasektori toodete osas peavad elusloomade eksporditoetuse andmisel ja maksmisel olema täidetud tingimused, mis on kehtestatud liidu õigusaktidega, milles käsitletakse loomade heaolu ja eelkõige loomade kaitset transportimisel.

2.   Selleks et eksportijad järgiksid loomade heaolu nõudeid ja pädevad asutused saaksid kontrollida eksporditoetuste kasutamise õigsust, kui eksporditoetuste saamine eeldab loomade heaolu nõuete järgimist, võib komisjon
  artikli 321 kohaselt vastu võetud
  delegeeritud õigusaktidega:

| a) | vastu võtta sätted loomade heaolu nõuete järgimise kohta väljaspool liidu tolliterritooriumi ning sellekohase kontrollimise ja aruandlusega seotud sätted, sealhulgas sõltumatute kolmandate poolte kaasamine; |
| --- | --- |

a)

vastu võtta sätted loomade heaolu nõuete järgimise kohta väljaspool liidu tolliterritooriumi ning sellekohase kontrollimise ja aruandlusega seotud sätted, sealhulgas sõltumatute kolmandate poolte kaasamine;

| b) | kehtestada karistused eksporditoetuse maksmise või tagasimaksmisel, juhul kui loomade heaolu nõudeid käsitlevaid õigusakte ei järgita. |
| --- | --- |

b)

kehtestada karistused eksporditoetuse maksmise või tagasimaksmisel, juhul kui loomade heaolu nõudeid käsitlevaid õigusakte ei järgita.

3.   Komisjon võib
  vastavalt artikli 323 lõikes 1a osutatud kontrollimenetlusele
  rakendusaktidega võtta kõik vajalikud meetmed seoses käesoleva artikliga.

Artikkel 276

Ekspordipiirangud

Kooskõlas aluslepingu artikliga 218 sõlmitud lepingutest tulenevate koguseliste kohustuste järgimine tagatakse ekspordilitsentsidega, mida antakse välja lepingutes sätestatud võrdlusperioodideks, mis kehtivad kõnealuste toodete suhtes. WTO põllumajanduslepingust tulenevate kohustuste täitmisega seoses ei mõjuta võrdlusperioodi lõpp ekspordilitsentside kehtivust.

Artikkel 277

Volituste delegeerimine

1.   Selleks et ettevõtjad täidaksid oma kohustusi hankemenetlustes osalemisel, määrab komisjon
  artikli 321 kohaselt vastu võetud
  delegeeritud õigusaktidega esmanõude litsentsi tagatiste vabastamiseks hankemenetluses olevate eksporditoetuste puhul.

2.   Ettevõtjate ja ametiasutuste halduskoormuse vähendamiseks võib komisjon
  artikli 321 kohaselt vastu võetud
  delegeeritud õigusaktidega kehtestada künnised, millest allpool ei ole nõuta ekspordilitsentsi esitamist, ja määrata sihtkohad, kus ekspordilitsentsi esitamise kohustusest erandi tegemine võib olla õigustatud.

3.   Selleks et võtta arvesse praktilisi olukordi, mille puhul võib eksporditoetusi maksta täiel või osalisel määral, ning aidata ettevõtjatel katta periood taotlemise ja eksporditoetuse lõppmakse vahel, võib komisjon
  artikli 321 kohaselt vastu võetud
  delegeeritud õigusaktidega vastu võtta meetmed seoses:

| a) | mõne muu kuupäevaga eksporditoetuse maksmiseks; |
| --- | --- |

a)

mõne muu kuupäevaga eksporditoetuse maksmiseks;

| b) | eksporditoetuse maksmise tagajärgedega, kui tootekood või litsentsil esitatud sihtkoht ei vasta tegelikule tootele või sihtkohale; |
| --- | --- |

b)

eksporditoetuse maksmise tagajärgedega, kui tootekood või litsentsil esitatud sihtkoht ei vasta tegelikule tootele või sihtkohale;

| c) | eksporditoetuse ettemaksega, sealhulgas tagatise esitamine ja vabastamine; |
| --- | --- |

c)

eksporditoetuse ettemaksega, sealhulgas tagatise esitamine ja vabastamine;

| d) | kontrollide ja tõendamisega, kui toodete tegeliku sihtkoha suhtes on kahtlusi, sealhulgas liidu tolliterritooriumile reimportimise võimalus; |
| --- | --- |

d)

kontrollide ja tõendamisega, kui toodete tegeliku sihtkoha suhtes on kahtlusi, sealhulgas liidu tolliterritooriumile reimportimise võimalus;

| e) | sihtkohtadega, mida käsitatakse ekspordina liidust, ning seoses eksporditoetuseks kõlblike sihtkohtade lisamisega liidu tolliterritooriumi hulka. |
| --- | --- |

e)

sihtkohtadega, mida käsitatakse ekspordina liidust, ning seoses eksporditoetuseks kõlblike sihtkohtade lisamisega liidu tolliterritooriumi hulka.

4.   Selleks et tagada, et eksporditoetust saavad tooted eksporditakse liidu tolliterritooriumilt ja selleks et vältida nende võimalikku tagasisaatmist kõnealusele territooriumile ning vähendada ettevõtjate halduskoormust selle tõendamisel, et toetust saavad tooted jõuavad diferentseeritud toetuste puhul sihtriiki, võib komisjon
  artikli 321 kohaselt vastu võetud
  delegeeritud õigusaktidega vastu võtta meetmed seoses:

| a) | tähtajaga, mil liidu tolliterritooriumilt väljaviimine peab olema lõpetatud, sealhulgas ajutiseks taassisseveoks ettenähtud aeg; |
| --- | --- |

a)

tähtajaga, mil liidu tolliterritooriumilt väljaviimine peab olema lõpetatud, sealhulgas ajutiseks taassisseveoks ettenähtud aeg;

| b) | töötlemisega, mida eksporditoetust saavad tooted võivad kõnealusel perioodil läbida; |
| --- | --- |

b)

töötlemisega, mida eksporditoetust saavad tooted võivad kõnealusel perioodil läbida;

| c) | sihtkohta saabumise tõendiga diferentseeritud toetuste puhul; |
| --- | --- |

c)

sihtkohta saabumise tõendiga diferentseeritud toetuste puhul;

| d) | toetuse künniste ja tingimustega, mille alusel võib eksportijad sellise tõendi esitamisest vabastada; |
| --- | --- |

d)

toetuse künniste ja tingimustega, mille alusel võib eksportijad sellise tõendi esitamisest vabastada;

| e) | tingimustega, mille alusel kiidavad sõltumatud kolmandad isikud heaks sihtkohta saabumise tõendi diferentseeritud toetuste puhul. |
| --- | --- |

e)

tingimustega, mille alusel kiidavad sõltumatud kolmandad isikud heaks sihtkohta saabumise tõendi diferentseeritud toetuste puhul.

5.   Selleks et võtta arvesse eri sektorite eripärasid, võib komisjon
  artikli 321 kohaste
  delegeeritud õigusaktidega vastu võtta ettevõtjate ja eksporditoetuseks kõlblike toodete suhtes esitatavad konkreetsed nõuded ja tingimused.

6.   Töötleva tööstuse arenguga kohanemiseks võib komisjon
  artikli 321 kohaselt vastu võetud
  delegeeritud õigusaktidega muuta XVII lisa, võttes arvesse nõukogu määruse (EÜ) nr 1216/2009 (51) artikli 8 lõikes 2 osutatud kriteeriume.

7.   Selleks et tagada aluslepingu I lisas loetletud toodete eksportijate ja sellistest toodetest töödeldud toodete eksportijate võrdne kohtlemine seoses eksporditoetuste andmise tingimustega, võib komisjon
  artikli 321 kohaste
  delegeeritud õigusaktidega vastu võtta eeskirjad artikli 274 lõigete 5–7 kohaldamiseks artikli 271 lõike 1 punktis b osutatud toodete suhtes, võttes arvesse määruse (EÜ) nr 1216/2009 sätteid.

Artikkel 278

Rakendamisvolitused

Komisjon võib
  vastavalt artikli 323 lõikes 1a osutatud kontrollimenetlusele
  rakendusaktidega võtta kõik vajalikud meetmed käesoleva jao kohaldamiseks, eelkõige seoses:

| a) | nende eksporditavate koguste ümberjaotamisega, mida ei ole eraldatud või kasutatud; |
| --- | --- |

a)

nende eksporditavate koguste ümberjaotamisega, mida ei ole eraldatud või kasutatud;

| b) | kontrolliga selle üle, kas toimingud, mis annavad õiguse toetuste ja muude eksporditehingutega seotud summade saamiseks, tegelikult toimuvad ning on tehtud korrektselt, sealhulgas füüsiline kontroll ja dokumentide kontroll; |
| --- | --- |

b)

kontrolliga selle üle, kas toimingud, mis annavad õiguse toetuste ja muude eksporditehingutega seotud summade saamiseks, tegelikult toimuvad ning on tehtud korrektselt, sealhulgas füüsiline kontroll ja dokumentide kontroll;

| c) | artikli 271 lõike 1 punktis b osutatud toodetega. |
| --- | --- |

c)

artikli 271 lõike 1 punktis b osutatud toodetega.

III   jagu

Piima- ja piimatootesektori ekspordikvootide haldamine

Artikkel 279

Kolmandate riikide avatud tariifikvootide haldamine

1.   Kui aluslepingu artikli 218 kohaselt sõlmitud lepingus on ette nähtud kolmandas riigis avatud tariifikvoodi täielik või osaline haldamine piima ja piimatoodete puhul, võib komisjon
  artikli 321 kohaste
  delegeeritud õigusaktidega vastu võtta erimeetmed, et tagada taotletud kvootide kasutamine kooskõlas asjakohase rahvusvahelise lepingu eesmärkidega.

2.   Lõikes 1 osutatud tariifikvoote hallatakse viisil, millega välditakse asjaomaste ettevõtjate igasugust diskrimineerimist ning tagatakse asjaomaste kvootide alusel kättesaadavate võimaluste täielik kasutamine, kohaldades üht järgmistest meetoditest või nende kombinatsiooni või muud asjakohast meetodit:

| a) | meetod, mis põhineb taotluste saabumise kronoloogilisel järjekorral (põhimõttel „kes ees, see mees”); |
| --- | --- |

a)

meetod, mis põhineb taotluste saabumise kronoloogilisel järjekorral (põhimõttel „kes ees, see mees”);

| b) | meetod, millega jaotatakse kvoodid taotluste esitamisel taotletud koguste alusel („üheaegse läbivaatamise meetodit” kasutades); |
| --- | --- |

b)

meetod, millega jaotatakse kvoodid taotluste esitamisel taotletud koguste alusel („üheaegse läbivaatamise meetodit” kasutades);

| c) | meetod, mis põhineb tavapärase kaubanduse struktuuri arvessevõtmisel („vanade olijate / uute tulijate meetodit” kasutades). |
| --- | --- |

c)

meetod, mis põhineb tavapärase kaubanduse struktuuri arvessevõtmisel („vanade olijate / uute tulijate meetodit” kasutades).

3.   Komisjon võtab
  vastavalt artikli 323 lõikes 1a osutatud kontrollimenetlusele
  rakendusaktidega vastu vajalikud sätted käesoleva jao kohaselt avatud kvootide haldamiseks.

4.   Komisjon võtab rakendusaktidega ja ilma artikli 323 lõikes 1 osutatud komitee abita

  ilma artikli 323 rakendamiseta
  vastu sätted, et:

| a) | ära hoida käesoleva jao kohaselt avatud kvootide alusel kasutada olevate koguste ületamine; |
| --- | --- |

a)

ära hoida käesoleva jao kohaselt avatud kvootide alusel kasutada olevate koguste ületamine;

| b) | jaotada ümber kasutamata kogused. |
| --- | --- |

b)

jaotada ümber kasutamata kogused.

IV   jagu

Impordi erirežiim kolmandas riigis

Artikkel 280

Kolmandas riigis impordi erirežiimi alla kuuluvate toodete sertifikaadid

1.   Kui eksporditakse tooteid, mis liidu poolt aluslepingu artikli 218 kohaselt sõlmitud lepingute alusel võivad kolmandasse riiki importimisel kuuluda erirežiimi alla, kui teatavad tingimused on täidetud, annavad liikmesriikide pädevad asutused taotluse korral ja pärast asjakohast kontrolli välja tingimuste täitmist tõendava dokumendi.

2.   Komisjon võib
  vastavalt artikli 323 lõikes 1a osutatud kontrollimenetlusele
  rakendusaktidega võtta kõik vajalikud meetmed seoses lõikega 1.

V   jagu

Elustaimede erisätted

Artikkel 281

Ekspordi miinimumhinnad

1.   Selleks et võtta arvesse turuarengut iga CN-koodi 0601 10 alla kuuluva elustaimesektori toote puhul, võib
  komisjon
  aegsasti enne turustusaasta algust kindlaks määrata ühe või mitu miinimumhinda ekspordiks kolmandatesse riikidesse. Nõukogu võtab aluslepingu artikli 43 lõike 3 kohaselt miinimumhindade kindlaksmääramise meetmed.

Selliseid tooteid lubatakse eksportida üksnes kõnealuse toote jaoks kindlaksmääratud miinimumhinnaga võrdse või sellest kõrgema hinnaga.

2.   Komisjon võtab rakendusaktidega
  , mis on vastu võetud kooskõlas artikli 323 lõikes 1a osutatud kontrollimenetlusega,
  kõik lõike 1 esimese lõiguga seotud vajalikud haldusmeetmed

  meetmed
  , võttes
  eelkõige
  arvesse
  hindu rahvusvahelistel turgudel ning võttes arvesse
  aluslepingu artikli 218 kohaselt sõlmitud lepingutest tulenevaid kohustusi. [ME 33]

VI   jagu

Välistöötlemine

Artikkel 282

Välistöötlemise tolliprotseduuri peatamine

1.   Kui välistöötlemise tolliprotseduur häirib või võib häirida liidu turgu, võib komisjon
  artikli 323 lõikes 1a osutatud kontrollimenetluse kohaselt vastu võetud
  rakendusaktidega liikmesriigi taotluse põhjal või omal algatusel täielikult või osaliselt peatada välistöötlemise tolliprotseduuri teravilja-, riisi-, puu- ja köögivilja-, töödeldud puu- ja köögivilja, veini-, veise- ja vasikaliha-, sealiha-, lamba- ja kitseliha- ning linnulihasektori toodete suhtes. Kui komisjon saab liikmesriigilt taotluse, võtab ta
  vastavalt artikli 323 lõikes 1a osutatud kontrollimenetlusele
  rakendusaktidega sellekohase otsuse vastu viie tööpäeva jooksul pärast taotluse saamist. Kiireloomulistel juhtudel võtab komisjon vastu otsuse, toimides kooskõlas artikli 323 lõikega 2.

Liikmesriikidele teatatakse nendest meetmetest ja neid kohaldatakse viivitamata.

2.   Ühise turukorralduse nõuetekohaseks toimimiseks vajalikus ulatuses võivad Euroopa Parlament ja nõukogu aluslepingu artikli 43 lõikes 2 sätestatud menetluse kohaselt tegutsedes täielikult või osaliselt keelata välistöötlemise tolliprotseduuri kasutamise lõikes 1 osutatud toodete suhtes.

IV   OSA

KONKURENTSIEESKIRJAD

I   PEATÜKK

Ettevõtjate suhtes kohaldatavad eeskirjad

Artikkel 283

Aluslepingu artiklite 101–106 kohaldamine

Kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse aluslepingu artikleid 101–106 ja nende rakendussätteid vastavalt käesoleva määruse artiklitele 284, 285, 286 ja 287 kõigi aluslepingu artikli 101 lõikes 1 ja artiklis 102 osutatud kokkulepete, otsuste ja tegevuste suhtes, mis on seotud käesoleva määrusega hõlmatud toodete tootmise või nendega kauplemisega.

Artikkel 284

Erandid

1.   Aluslepingu artikli 101 lõiget 1 ei kohaldata käesoleva määruse artiklis 283 osutatud kokkulepete, otsuste ja tegevuse suhtes, mis on osa riigi turukorraldusest või mis on vajalikud aluslepingu artiklis 39 sätestatud eesmärkide saavutamiseks.

Eelkõige ei kohaldata aluslepingu artikli 101 lõiget 1 ühe liikmesriigi põllumajandustootjate, põllumajandustootjate ühenduste või sellistest ühendustest moodustatud liitude kokkulepete, otsuste ja tegevuse suhtes, mis on seotud põllumajandussaaduste ja -toodete tootmise või müügiga või ühiste seadmete kasutamisega põllumajandussaaduste ja -toodete ladustamiseks, käitlemiseks või töötlemiseks, ning kui need ei kohusta kehtestama ühesuguseid hindu, välja arvatud siis, kui komisjon leiab, et seejuures välistatakse konkurents või ohustatakse aluslepingu artikli 39 eesmärke.

2.   Pärast nõupidamist liikmesriikidega ning asjaomaste ettevõtjate või ettevõtjate ühenduste ja kõikide muude vajalikuks peetavate füüsiliste või juriidiliste isikute ärakuulamist on ainult komisjon, kelle otsuseid on pädev läbi vaatama Euroopa Liidu Kohus, volitatud kindlaks määrama, millised kokkulepped, otsused ja tegevused vastavad lõikes 1 sätestatud tingimustele. Selleks võtab komisjon rakendusaktidega ja ilma artikli 323 lõikes 1 osutatud komitee abita

  ilma artikli 323 rakendamiseta vastu võetud rakendusaktidega
  vastu otsuse, mis avaldatakse.

Komisjon langetab sellise otsuse kas omal algatusel või mõne liikmesriigi pädeva asutuse või huvitatud ettevõtja või ettevõtjate ühenduse taotlusel.

3.   Lõike 2 esimeses lõigus osutatud otsuses avaldatakse osapoolte nimed ja otsuse põhiline sisu. Seejuures tuleb arvesse võtta ettevõtjate õigustatud huvi kaitsta oma ärisaladusi.

Artikkel 285

Kokkulepped ja kooskõlastatud tegevus puu- ja köögiviljasektoris

1.   Aluslepingu artikli 101 lõiget 1 ei kohaldata tunnustatud tootmisharudevaheliste organisatsioonide kokkulepete, otsuste ja kooskõlastatud tegevuse suhtes, mille eesmärk on käesoleva määruse artikli 210 lõike 3 punktis c osutatud tegevuse teostamine.

2.   Lõiget 1 kohaldatakse ainult juhul, kui:

| a) | kokkulepetest, otsustest ja kooskõlastatud tegevusest on komisjonile teatatud; |
| --- | --- |

a)

kokkulepetest, otsustest ja kooskõlastatud tegevusest on komisjonile teatatud;

| b) | kahe kuu jooksul pärast komisjoni rakendusaktidega ja ilma artikli 323 lõikes 1 osutatud komitee abita

  ilma artikli 323 rakendamiseta vastu võetud rakendusaktidega
  nõutud vajalike andmete saamist, ei ole leitud, et kõnealused kokkulepped, otsused või kooskõlastatud tegevus on liidu eeskirjadega vastuolus. |
| --- | --- |

b)

kahe kuu jooksul pärast komisjoni rakendusaktidega ja ilma artikli 323 lõikes 1 osutatud komitee abita

  ilma artikli 323 rakendamiseta vastu võetud rakendusaktidega
  nõutud vajalike andmete saamist, ei ole leitud, et kõnealused kokkulepped, otsused või kooskõlastatud tegevus on liidu eeskirjadega vastuolus.

3.   Kokkuleppeid, otsuseid ja kooskõlastatud tegevust ei või rakendada enne lõike 2 punktis b osutatud ajavahemiku lõppemist.

4.   Igal juhul tunnistatakse liidu eeskirjadega vastuolus olevaks kokkulepped, otsused ja kooskõlastatud tegevus, mis:

| a) | võivad põhjustada liidu turgude mis tahes vormis jaotamist; |
| --- | --- |

a)

võivad põhjustada liidu turgude mis tahes vormis jaotamist;

| b) | võivad mõjutada turukorralduse nõuetekohast toimimist; |
| --- | --- |

b)

võivad mõjutada turukorralduse nõuetekohast toimimist;

| c) | võivad tekitada konkurentsimoonutusi, mis ei ole vajalikud tootmisharudevahelise organisatsiooni tegevuse kaudu taotletavate ühise põllumajanduspoliitika eesmärkide saavutamiseks; |
| --- | --- |

c)

võivad tekitada konkurentsimoonutusi, mis ei ole vajalikud tootmisharudevahelise organisatsiooni tegevuse kaudu taotletavate ühise põllumajanduspoliitika eesmärkide saavutamiseks;

| d) | kätkevad hindade kindlaksmääramist, ilma et see piiraks tootmisharudevaheliste organisatsioonide tegevust liidu teatavate eeskirjade kohaldamisel; |
| --- | --- |

d)

kätkevad hindade kindlaksmääramist, ilma et see piiraks tootmisharudevaheliste organisatsioonide tegevust liidu teatavate eeskirjade kohaldamisel;

| e) | võivad põhjustada diskrimineerimist või kõrvaldada konkurentsi kõnealuste toodete olulise osa puhul. |
| --- | --- |

e)

võivad põhjustada diskrimineerimist või kõrvaldada konkurentsi kõnealuste toodete olulise osa puhul.

5.   Kui komisjon leiab pärast lõike 2 punktis b osutatud kahekuulist ajavahemikku, et käesoleva peatüki kohaldamise tingimused ei ole täidetud, teeb ta rakendusaktidega ja ilma artikli 323 lõikes 1 osutatud komitee abita

  ilma artikli 323 rakendamiseta vastu võetud rakendusaktidega
  otsuse, milles teatatakse, et kõnealuse kokkuleppe või kooskõlastatud tegevuse suhtes kohaldatakse aluslepingu artikli 101 lõiget 1.

Kõnealust komisjoni otsust ei kohaldata enne sellest asjaomasele tootmisharudevahelisele organisatsioonile teatamise kuupäeva, välja arvatud juhul, kui tootmisharudevaheline organisatsioon on esitanud ebaõigeid andmeid või kuritarvitanud lõikes 1 sätestatud erandit.

6.   Mitmeaastaste lepingute puhul kehtib esimese aasta kohta teatamine ka lepingu järgnevatel aastatel. Sel juhul võib komisjon siiski igal ajal omal algatusel või mõne teise liikmesriigi taotlusel teha avalduse mittevastavuse tuvastamise kohta.

Artikkel 286

Kokkulepped ja kooskõlastatud tegevus tubakasektoris

1.   Aluslepingu artikli 101 lõiget 1 ei kohaldata tubakasektori tunnustatud tootmisharudevaheliste organisatsioonide kokkulepete ja kooskõlastatud tegevuse suhtes, mille eesmärk on rakendada käesoleva määruse artikli 210 lõike 1 punktis c osutatud eesmärke, tingimusel et:

| a) | kokkulepetest ja kooskõlastatud tegevusest on komisjonile teatatud; |
| --- | --- |

a)

kokkulepetest ja kooskõlastatud tegevusest on komisjonile teatatud;

| b) | komisjon ei ole kolme kuu jooksul pärast vajalike andmete saamist rakendusaktidega ja ilma artikli 323 lõikes 1 osutatud komitee abita

  ilma artikli 323 rakendamiseta vastu võetud rakendusaktidega
  leidnud, et kõnealused kokkulepped või kooskõlastatud tegevus on liidu konkurentsieeskirjadega vastuolus. |
| --- | --- |

b)

komisjon ei ole kolme kuu jooksul pärast vajalike andmete saamist rakendusaktidega ja ilma artikli 323 lõikes 1 osutatud komitee abita

  ilma artikli 323 rakendamiseta vastu võetud rakendusaktidega
  leidnud, et kõnealused kokkulepped või kooskõlastatud tegevus on liidu konkurentsieeskirjadega vastuolus.

Sellel kolmekuulisel ajavahemikul ei tohi nimetatud kokkuleppeid ega kooskõlastatud tegevust rakendada.

2.   Kokkulepped ja kooskõlastatud tegevus loetakse liidu konkurentsieeskirjadega vastuolus olevaks järgmistel juhtudel:

| a) | need võivad põhjustada liidu turgude mis tahes vormis jaotamist; |
| --- | --- |

a)

need võivad põhjustada liidu turgude mis tahes vormis jaotamist;

| b) | need võivad mõjutada turukorralduse nõuetekohast toimimist; |
| --- | --- |

b)

need võivad mõjutada turukorralduse nõuetekohast toimimist;

| c) | need võivad põhjustada konkurentsimoonutusi, mis ei ole vajalikud tootmisharudevahelise organisatsiooni meetmega järgitava ühise põllumajanduspoliitika eesmärkide saavutamiseks; |
| --- | --- |

c)

need võivad põhjustada konkurentsimoonutusi, mis ei ole vajalikud tootmisharudevahelise organisatsiooni meetmega järgitava ühise põllumajanduspoliitika eesmärkide saavutamiseks;

| d) | need kätkevad hindade või kvootide kindlaksmääramist, ilma et see piiraks meetmeid, mida võtavad tootmisharudevahelised organisatsioonid liidu eeskirjade erisätete kohaldamisel; |
| --- | --- |

d)

need kätkevad hindade või kvootide kindlaksmääramist, ilma et see piiraks meetmeid, mida võtavad tootmisharudevahelised organisatsioonid liidu eeskirjade erisätete kohaldamisel;

| e) | need võivad tekitada diskrimineerimist või kõrvaldada konkurentsi kõnealuste toodete olulise osa puhul. |
| --- | --- |

e)

need võivad tekitada diskrimineerimist või kõrvaldada konkurentsi kõnealuste toodete olulise osa puhul.

3.   Kui komisjon leiab pärast lõike 1 punktis b osutatud kolmekuulist ajavahemikku, et käesoleva peatüki kohaldamise tingimused ei ole täidetud, teeb ta rakendusaktidega ja ilma artikli 323 lõikes 1 osutatud komitee abita

  ilma artikli 323 rakendamiseta vastu võetud rakendusaktidega
  otsuse, milles teatatakse, et kõnealuse kokkuleppe või kooskõlastatud tegevuse suhtes kohaldatakse aluslepingu artikli 101 lõiget 1.

Kõnealust otsust ei kohaldata enne sellest asjaomasele tootmisharudevahelisele organisatsioonile teatamise kuupäeva, välja arvatud juhul, kui tootmisharudevaheline organisatsioon on esitanud ebaõigeid andmeid või kuritarvitanud lõikega 1 ette nähtud erandit.

Artikkel 287

Kokkulepped ja kooskõlastatud tegevus piima- ja piimatootesektoris

1.   Aluslepingu artikli 101 lõiget 1 ei kohaldata tunnustatud tootmisharudevaheliste organisatsioonide kokkulepete, otsuste ja kooskõlastatud tegevuse suhtes, mille eesmärk on käesoleva määruse artikli 210 lõike 4 punktis c osutatud tegevuse teostamine.

2.   Lõiget 1 kohaldatakse ainult juhul, kui:

| a) | kokkulepetest, otsustest ja kooskõlastatud tegevusest on komisjonile teatatud; |
| --- | --- |

a)

kokkulepetest, otsustest ja kooskõlastatud tegevusest on komisjonile teatatud;

| b) | kolme kuu jooksul pärast vajalike andmete saamist ei ole komisjon rakendusaktidega ja ilma artikli 323 lõikes 1 osutatud komitee abita

  ilma artikli 323 rakendamiseta vastu võetud rakendusaktidega
  leidnud, et kõnealused kokkulepped, otsused või kooskõlastatud tegevus on liidu eeskirjadega vastuolus. |
| --- | --- |

b)

kolme kuu jooksul pärast vajalike andmete saamist ei ole komisjon rakendusaktidega ja ilma artikli 323 lõikes 1 osutatud komitee abita

  ilma artikli 323 rakendamiseta vastu võetud rakendusaktidega
  leidnud, et kõnealused kokkulepped, otsused või kooskõlastatud tegevus on liidu eeskirjadega vastuolus.

3.   Kokkuleppeid, otsuseid ja kooskõlastatud tegevust ei või rakendada enne lõike 2 punktis b osutatud ajavahemiku lõppemist.

4.   Igal juhul tunnistatakse liidu eeskirjadega vastuolus olevaks kokkulepped, otsused ja kooskõlastatud tegevus, mis:

| a) | võivad põhjustada liidu turgude mis tahes vormis jaotamist; |
| --- | --- |

a)

võivad põhjustada liidu turgude mis tahes vormis jaotamist;

| b) | võivad mõjutada turukorralduse nõuetekohast toimimist; |
| --- | --- |

b)

võivad mõjutada turukorralduse nõuetekohast toimimist;

| c) | võivad tekitada konkurentsimoonutusi, mis ei ole vajalikud tootmisharudevahelise organisatsiooni tegevuse kaudu taotletavate ühise põllumajanduspoliitika eesmärkide saavutamiseks; |
| --- | --- |

c)

võivad tekitada konkurentsimoonutusi, mis ei ole vajalikud tootmisharudevahelise organisatsiooni tegevuse kaudu taotletavate ühise põllumajanduspoliitika eesmärkide saavutamiseks;

| d) | sisaldavad hindade kindlaksmääramist; |
| --- | --- |

d)

sisaldavad hindade kindlaksmääramist;

| e) | võivad põhjustada diskrimineerimist või kõrvaldada konkurentsi kõnealuste toodete olulise osa puhul. |
| --- | --- |

e)

võivad põhjustada diskrimineerimist või kõrvaldada konkurentsi kõnealuste toodete olulise osa puhul.

5.   Kui komisjon leiab pärast lõike 2 punktis b osutatud ajavahemikku, et käesoleva peatüki kohaldamise tingimused ei ole täidetud, teeb ta rakendusaktidega ja ilma artikli 323 lõikes 1 osutatud komitee abita

  ilma artikli 323 rakendamiseta vastu võetud rakendusaktidega
  otsuse, milles teatatakse, et kõnealuse kokkuleppe, otsuse või kooskõlastatud tegevuse suhtes kohaldatakse aluslepingu artikli 101 lõiget 1.

Kõnealust komisjoni otsust ei kohaldata enne sellest asjaomasele tootmisharudevahelisele organisatsioonile teatamise kuupäeva, välja arvatud juhul, kui tootmisharudevaheline organisatsioon on esitanud ebaõigeid andmeid või kuritarvitanud lõikes 1 sätestatud erandit.

6.   Mitmeaastaste lepingute puhul kehtib esimese aasta kohta teatamine ka lepingu järgnevatel aastatel. Sel juhul võib komisjon siiski igal ajal omal algatusel või mõne teise liikmesriigi taotluse alusel teatada kokkusobimatuse tuvastamisest.

Artikkel 288

Kokkulepete ja kooskõlastatud tegevuse siduvus tubakasektori organisatsiooniväliste isikute suhtes

1.   Tubakasektori tootmisharudevahelised organisatsioonid võivad taotleda, et nende teatud kokkulepped või kooskõlastatud tegevused muudetaks piiratud ajavahemikuks siduvaks asjaomase majandussektori isikutele ja rühmadele, kes ei kuulu organisatsiooni poolt esindatavatesse tootmisharudesse nende tootmisharude tegevuspiirkondades.

Oma eeskirjade laiendamiseks peavad tootmisharudevahelised organisatsioonid esindama vähemalt kaht kolmandikku asjaomasest tootmisest ja/või kaubandusest. Kui eeskirjade kavandatava laiendamise ulatus on piirkondadevaheline, peavad tootmisharudevahelised organisatsioonid tõendama, et nad esindavad igas hõlmatavas piirkonnas iga tootmisharu piisavat osa.

2.   Eeskirjad, mille reguleerimisala laiendamist taotletakse, peavad olema kehtinud vähemalt ühe aasta ja seonduma ühega järgmistest eesmärkidest:

| a) | tootmise ja turu tundmine; |
| --- | --- |

a)

tootmise ja turu tundmine;

| b) | minimaalsete kvaliteediomaduste määratlemine; |
| --- | --- |

b)

minimaalsete kvaliteediomaduste määratlemine;

| c) | keskkonnakaitse seisukohalt sobivate viljelusmeetodite kasutamine; |
| --- | --- |

c)

keskkonnakaitse seisukohalt sobivate viljelusmeetodite kasutamine;

| d) | pakendamise ja esitluse miinimumnormide kindlaksmääramine; |
| --- | --- |

d)

pakendamise ja esitluse miinimumnormide kindlaksmääramine;

| e) | sertifitseeritud seemne kasutamine ja toote kvaliteedi järelevalve. |
| --- | --- |

e)

sertifitseeritud seemne kasutamine ja toote kvaliteedi järelevalve.

3.   Eeskirjade reguleerimisala laiendamise peab heaks kiitma komisjon rakendusaktidega ja ilma artikli 323 lõikes 1 osutatud komitee abita

  ilma artikli 323 rakendamiseta vastu võetud rakendusaktidega
  .

Artikkel 289

Kokkulepete ja kooskõlastatud tegevusega seotud rakendamisvolitused

Selleks et tagada artiklite 285, 286, 287 ja 288 ühetaoline kohaldamine, võib komisjon
  vastavalt artikli 323 lõikes 1a osutatud kontrollimenetlusele
  rakendusaktidega võtta vastu kõik vajaliku meetmed, sealhulgas teatamist ja avaldamist käsitlevad eeskirjad.

II   PEATÜKK

Riigiabi eeskirjad

Artikkel 290

Aluslepingu artiklite 107, 108 ja 109 kohaldamine

Artiklis 1 osutatud toodete tootmise ja nendega kauplemise suhtes kohaldatakse aluslepingu artikleid 107, 108 ja 109.

Aluslepingu artikleid 107, 108 ja 109 ei kohaldata maksete suhtes, mida liikmesriigid teevad kooskõlas käesoleva määrusega ning mis on ette nähtud määruse (EÜ) nr 1234/2007 II osa I jaotise III peatüki IVa jao III alajaoga ja käesoleva määruse artiklitega 37–41, 108, 111, 114, 117, 120, 123, 128, 148, artikli 291 lõikega 2, artiklitega 292–297 ning käesoleva määruse II osa I jaotise IV peatüki VII jaoga. Siiski, artikli 136 lõike 4 suhtes ei kohaldata vaid aluslepingu artiklit 108.

Artikkel 291

Piima- ja piimatootesektori erisätted

1.   Aluslepingu artikli 107 lõike 2 kohaselt on keelatud abi, mille suurus määratakse kindlaks käesoleva määruse I lisa XVI osas loetletud toodete hinna või koguse põhjal.

Riigisisesed meetmed, mis võimaldavad käesoleva määruse I lisa XVI osas loetletud toodete hindu võrdsustada, on samuti keelatud.

2.   Lisaks liidu toetusele, mida makstakse kõnealuse määruse artikli 68 lõike 1 punkti b kohaselt, võivad liikmesriigid kuni 31. märtsini 2014 maksta piimasektori põllumajandustootjatele riigiabi aastases kogusummas, mis moodustab kuni 55 % määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 69 lõigetes 4 ja 5 sätestatud ülemmäärast. Kuid mingil juhul ei tohi kõnealuse määruse artikli 69 lõikes 4 osutatud meetmete kohaselt makstava liidu toetuse ja riigiabi kogusumma ületada artikli 69 lõigetes 4 ja 5 nimetatud ülemmäära.

Artikkel 292

Soome ja Rootsi erisätted

Rootsi ja Soome võivad komisjoni rakendusaktidega ja ilma artikli 323 lõikes 1 osutatud komitee abita

  ilma artikli 323 rakendamiseta vastu võetud rakendusaktidega
  antud loal anda abi põhjapõtrade ja põhjapõdratoodete (CN ex 0208 ja ex 0210) tootmiseks ja turustamiseks, kui see ei tingi tavapärase tootmismahu kasvu.

Artikkel 293

Suhkrusektori erisätted

Liikmesriigid, kes vähendavad määruse (EÜ) nr 318/2006 III lisas 20. veebruaril 2006 kindlaksmääratud suhkrukvoote rohkem kui 50 %, võivad anda ajutist riigiabi ajavahemikul, mil peedikasvatajatele antakse üleminekutoetust määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 93 alusel. Asjaomase liikmesriigi taotluse alusel otsustab komisjon rakendusaktidega ja ilma artikli 323 lõikes 1 osutatud komitee abita

  ilma artikli 323 rakendamiseta vastu võetud rakendusaktidega
  selle meetme raames antava riigiabi summa.

Itaalia puhul ei ületa suhkrupeedikasvatajatele ja suhkrupeedi transpordile antav esimeses lõigus osutatud ajutine abi 11 eurot suhkrupeedi tonni kohta turustusaastal.

Soome võib anda suhkrupeedikasvatajatele abi kuni 350 eurot hektari kohta turustusaastal.

Asjaomased liikmesriigid teatavad komisjonile 30 päeva jooksul enne iga turustusaasta lõppu sel turustusaastal tegelikult antud riigiabi summa.

Artikkel 294

Saksamaa alkoholimonopoli erisätted

Käesoleva määruse artikli 290 teises lõiguga ette nähtud erandit kohaldatakse riigiabi suhtes, mida Saksamaa valitsus annab Saksamaa alkoholimonopoli (edaspidi „monopol”) raames toodetele, mida monopoliamet ümber töötleb ja turustab aluslepingu I lisas loetletud põllumajanduslikku päritolu etüülalkoholina. Kõnealust erandit kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2017, ilma et see piiraks aluslepingu artikli 108 lõiget 1 ja artikli 108 lõike 3 esimest lauset, kusjuures selleks peavad olema täidetud järgmised tingimused:

| a) | monopoli raames toetust saava etüülalkoholi kogus väheneb järk-järgult 600 000 hektoliitrilt 2011. aastal 420 000 hektoliitrini 2012. aastal ja 240 000 hektoliitrini 2013. aastal ning võib 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2017, kui monopol kaotatakse, ulatuda kuni 60 000 hektoliitrini aastas; |
| --- | --- |

a)

monopoli raames toetust saava etüülalkoholi kogus väheneb järk-järgult 600 000 hektoliitrilt 2011. aastal 420 000 hektoliitrini 2012. aastal ja 240 000 hektoliitrini 2013. aastal ning võib 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2017, kui monopol kaotatakse, ulatuda kuni 60 000 hektoliitrini aastas;

| b) | toetust saavate plommitud seadmetega põllumajanduslike piiritusetehaste toodang väheneb järk-järgult 540 000 hektoliitrilt 2011. aastal 360 000 hektoliitrile 2012. aastal ja 180 000 hektoliitrile 2013. aastal. 31. detsembriks 2013 lõpetavad kõik plommitud seadmetega põllumajanduslikud piiritusetehased monopoli raames tegutsemise. Monopoli raames tegevuse lõpetanuna võivad kõik plommitud seadmetega põllumajanduslikud piiritusetehased saada tasandustoetust summas 257,50 eurot nominaalse destilleerimisõiguse hektoliitri kohta kehtivate Saksa õigusaktide kohaselt. Tasandustoetus määratakse kõige hiljemalt 31. detsembriks 2013. Siiski võib maksta tasandustoetuse välja mitmes osas ning viimane makse tehakse hiljemalt 31. detsembriks 2017; |
| --- | --- |

b)

toetust saavate plommitud seadmetega põllumajanduslike piiritusetehaste toodang väheneb järk-järgult 540 000 hektoliitrilt 2011. aastal 360 000 hektoliitrile 2012. aastal ja 180 000 hektoliitrile 2013. aastal. 31. detsembriks 2013 lõpetavad kõik plommitud seadmetega põllumajanduslikud piiritusetehased monopoli raames tegutsemise. Monopoli raames tegevuse lõpetanuna võivad kõik plommitud seadmetega põllumajanduslikud piiritusetehased saada tasandustoetust summas 257,50 eurot nominaalse destilleerimisõiguse hektoliitri kohta kehtivate Saksa õigusaktide kohaselt. Tasandustoetus määratakse kõige hiljemalt 31. detsembriks 2013. Siiski võib maksta tasandustoetuse välja mitmes osas ning viimane makse tehakse hiljemalt 31. detsembriks 2017;

| c) | kindlakoguselise toodanguga väikepiiritusetehased, saagidestilleerijad ning puuviljaühistute piiritusetehased võivad saada monopoli kaudu antavat riigiabi kuni 31. detsembrini 2017. aastal, tingimusel et alkoholikogus mille eest abi antakse, ei ületa aastas kokku 60 000 hektoliitrit; |
| --- | --- |

c)

kindlakoguselise toodanguga väikepiiritusetehased, saagidestilleerijad ning puuviljaühistute piiritusetehased võivad saada monopoli kaudu antavat riigiabi kuni 31. detsembrini 2017. aastal, tingimusel et alkoholikogus mille eest abi antakse, ei ületa aastas kokku 60 000 hektoliitrit;

| d) | ajavahemikus 1. jaanuarist 2011 kuni 31. detsembrini 2013 väljamakstava abi kogusumma ei ületa 269,9 miljonit eurot ning ajavahemikus 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2017 väljamakstava abi kogusumma ei ületa 268 miljonit eurot; ja |
| --- | --- |

d)

ajavahemikus 1. jaanuarist 2011 kuni 31. detsembrini 2013 väljamakstava abi kogusumma ei ületa 269,9 miljonit eurot ning ajavahemikus 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2017 väljamakstava abi kogusumma ei ületa 268 miljonit eurot; ja

| e) | Saksamaa esitab igal aasta 30. juuniks komisjonile aruande monopolikorra toimimise ning eelmisel aastal monopoli raames antud abi kohta. Komisjon edastab kõnealuse aruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Lisaks sellele esitab Saksamaa ajavahemikus 2013–2016 koos aruandega igal aastal kindlakoguselise toodanguga väikepiiritusetehaste, saagidestilleerijate ja puuviljaühistute piiritusetehaste toetamise järkjärgulise lõpetamise järgmise aasta kava. |
| --- | --- |

e)

Saksamaa esitab igal aasta 30. juuniks komisjonile aruande monopolikorra toimimise ning eelmisel aastal monopoli raames antud abi kohta. Komisjon edastab kõnealuse aruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Lisaks sellele esitab Saksamaa ajavahemikus 2013–2016 koos aruandega igal aastal kindlakoguselise toodanguga väikepiiritusetehaste, saagidestilleerijate ja puuviljaühistute piiritusetehaste toetamise järkjärgulise lõpetamise järgmise aasta kava.

Artikkel 295

Erisätted kartuli puhul

Liikmesriigid võivad jätkata riigiabi andmist kehtivate kavade alusel CN-koodi 0701 alla kuuluva värske või jahutatud kartuli tootmise ja sellega kauplemise puhul kuni 31. detsembrini 2011.

Artikkel 296 [Kustutatakse pärast 31/12/2010]

Puu- ja köögiviljasektori erisätted

Liikmesriigid võivad puu- ja köögiviljasektoris maksta riigiabi kuni 31. detsembrini 2010 järgmistel tingimustel:

| a) | riigiabi makstakse üksnes puu- ja köögiviljatootjatele, kes ei ole tunnustatud tootjaorganisatsiooni liikmed ning kes allkirjastavad tunnustatud tootjaorganisatsiooniga lepingu, milles nad nõustuvad kohaldama asjaomase tootjaorganisatsiooni riskide vältimise ja juhtimise meetmeid; |
| --- | --- |

a)

riigiabi makstakse üksnes puu- ja köögiviljatootjatele, kes ei ole tunnustatud tootjaorganisatsiooni liikmed ning kes allkirjastavad tunnustatud tootjaorganisatsiooniga lepingu, milles nad nõustuvad kohaldama asjaomase tootjaorganisatsiooni riskide vältimise ja juhtimise meetmeid;

| b) | sellistele tootjatele makstava abi osakaal ei ületa 75 % liidu toetusest, mida saavad asjaomase tootjaorganisatsiooni liikmed, ning |
| --- | --- |

b)

sellistele tootjatele makstava abi osakaal ei ületa 75 % liidu toetusest, mida saavad asjaomase tootjaorganisatsiooni liikmed, ning

| c) | asjaomane liikmesriik esitab komisjonile 31. detsembriks 2010 aruande riigiabi mõju ja tõhususe kohta, analüüsides eelkõige seda, kui palju see on toetanud nimetatud sektori korraldust. Komisjon vaatab aruande läbi ning otsustab, kas ta peaks tegema asjakohaseid ettepanekuid.
  [ME 34] |
| --- | --- |

c)

asjaomane liikmesriik esitab komisjonile 31. detsembriks 2010 aruande riigiabi mõju ja tõhususe kohta, analüüsides eelkõige seda, kui palju see on toetanud nimetatud sektori korraldust. Komisjon vaatab aruande läbi ning otsustab, kas ta peaks tegema asjakohaseid ettepanekuid.
  [ME 34]

Artikkel 297

Riiklik abi veini destilleerimiseks erakorraliste olukordade puhul

1.   Alates 1. augustist 2012 võivad liikmesriigid anda põhjendatud erakorralises olukorras veinitootjatele riiklikku abi vabatahtlikuks või kohustuslikuks veini destilleerimiseks.

2.   Lõikes 1 osutatud abi on proportsionaalne ja võimaldab lahendada kriisiolukorra.

3.   Liikmesriigil aasta jooksul kasutada olev abisumma sellise abi andmiseks ei ületa 15 % kõnealusel aastal liikmesriigil kasutada olevast üldsummast, mis on kindlaks määratud X lisas.

4.   Liikmesriigid, kes soovivad kasutada lõikes 1 osutatud abi, esitavad komisjonile selle kohta teatise koos nõuetekohase põhjendusega. Komisjon otsustab rakendusaktidega ja ilma artikli 323 lõikes 1 osutatud komitee abita

  ilma artikli 323 rakendamiseta vastu võetud rakendusaktidega
  , kas meede kiidetakse heaks ja kas abi antakse.

5.   Lõikes 1 osutatud destilleerimise käigus saadud alkoholi kasutatakse üksnes tööstuslikult või energia saamiseks, et vältida konkurentsi moonutamist.

6.   Komisjon võib
  vastavalt artikli 323 lõikes 1a osutatud kontrollimenetlusele
  rakendusaktidega võtta kõik vajalikud meetmed seoses käesoleva artikliga.

V   OSA

MITMETE VÕI ÜKSIKUTE SEKTORITE SUHTES KEHTIVAD ERISÄTTED

I   PEATÜKK

Mitmete sektorite suhtes kehtivad erisätted

I   jagu

Turuhäired

Artikkel 298

Siseturuhindadega seotud häired

Selleks et reageerida tõhusalt ja tulemuslikult turuhäirete ohule, võib komisjon delegeeritud õigusaktidega
  artiklis 322 ettenähtud
  kiirmenetluse korras ja artikli 300 kohaselt vastu võtta vajalikud meetmed järgmistes olukordades, kui need olukorrad tõenäoliselt jätkuvad, põhjustades turuhäireid või ähvardades neid esile kutsuda:

| a) | suhkru-, humala-, veise- ja vasikaliha, piima- ja piimatoote-, kitse- ja lambalihasektori toodete puhul, kui nende toodete hinnad liidu turul oluliselt tõusevad või langevad; |
| --- | --- |

a)

suhkru-, humala-, veise- ja vasikaliha, piima- ja piimatoote-, kitse- ja lambalihasektori toodete puhul, kui nende toodete hinnad liidu turul oluliselt tõusevad või langevad;

| b) | sealiha-, muna- ja linnulihasektori toodete ja oliiviõli puhul, kui nende toodete hinnad liidu turul oluliselt tõusevad. |
| --- | --- |

b)

sealiha-, muna- ja linnulihasektori toodete ja oliiviõli puhul, kui nende toodete hinnad liidu turul oluliselt tõusevad.

Artikkel 299

Maailmaturu hinnanoteeringute või hindade põhjustatud häired

Selleks et reageerida tõhusalt ja tulemuslikult turuhäirete ohule ning kui teravilja-, riisi-, suhkru- ning piima- ja piimatootesektori toodete noteeringud või hinnad maailmaturul ulatuvad tasemeni, mis häirib või ähvardab häirida liidu turu varustamist, ja kui kõnealune olukord tõenäoliselt jätkub või halveneb, võib komisjon delegeeritud õigusaktidega
  artiklis 322 ettenähtud
  kiirmenetluse korras ja artikli 300 kohaselt võtta asjakohases sektoris vajalikud meetmed. Eelkõige võib komisjon peatada imporditollimaksud kas täielikult või osaliselt teatavate koguste kohta.

Artikkel 300

Delegeeritud õigusaktide vastuvõtmise tingimused häirete korral

Artiklites 298 ja 299 ette nähtud meetmeid võib vastu võtta:

| a) | tingimusel, et muud käesolevas määruses ette nähtud meetmed osutuvad ebapiisavaks; |
| --- | --- |

a)

tingimusel, et muud käesolevas määruses ette nähtud meetmed osutuvad ebapiisavaks;

| b) | aluslepingu artikli 218 lõike 2 kohaselt sõlmitud lepingutest tulenevaid kohustusi arvesse võttes. |
| --- | --- |

b)

aluslepingu artikli 218 lõike 2 kohaselt sõlmitud lepingutest tulenevaid kohustusi arvesse võttes.

Artikkel 301

Rakendamisvolitused

Komisjon võib
  vastavalt artikli 323 lõikes 1a osutatud kontrollimenetlusele
  rakendusaktidega vastu võtta kõik vajalikud eeskirjad seoses artiklitega 298 ja 299. Kõnealused eeskirjad võivad olla seotud eelkõige menetluste, teatiste ja tehniliste kriteeriumidega ning liikmesriikide tehtavate haldus- ja füüsiliste kontrollidega.

II   jagu

Aruandlus

Artikkel 302

Teatavate sektorite aruanded

Komisjon esitab aruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule:

| 1) | iga kolme aasta järel ja esimest korda 31. detsembriks 2010 [2013] aruande II osa I jaotise IV peatüki VIII jaos sätestatud mesindussektori meetmete rakendamise kohta; |
| --- | --- |

1)

iga kolme aasta järel ja esimest korda 31. detsembriks 2010 [2013] aruande II osa I jaotise IV peatüki VIII jaos sätestatud mesindussektori meetmete rakendamise kohta;

| 2) | hiljemalt 31. detsembriks 2013 aruande II osa I jaotise IV peatüki VI jao ja II osa II jaotise II peatüki rakendamise kohta seoses tootjaorganisatsioonide, rakendusfondide ja rakenduskavadega puu- ja köögiviljasektoris; |
| --- | --- |

2)

hiljemalt 31. detsembriks 2013 aruande II osa I jaotise IV peatüki VI jao ja II osa II jaotise II peatüki rakendamise kohta seoses tootjaorganisatsioonide, rakendusfondide ja rakenduskavadega puu- ja köögiviljasektoris;

| 3) | hiljemalt 31. augustiks 2012 artikliga 128 ette nähtud koolidele puuvilja jagamise kava rakendamise kohta, millele on vajaduse korral lisatud asjakohased ettepanekud. Aruanne kajastab eelkõige seda, kuidas on kõnealune kava soodustanud liikmesriikides tõhusa koolidele puuvilja jagamise kava kasutuselevõtmist ja kuidas see on mõjutanud laste toitumisharjumusi; |
| --- | --- |

3)

hiljemalt 31. augustiks 2012 artikliga 128 ette nähtud koolidele puuvilja jagamise kava rakendamise kohta, millele on vajaduse korral lisatud asjakohased ettepanekud. Aruanne kajastab eelkõige seda, kuidas on kõnealune kava soodustanud liikmesriikides tõhusa koolidele puuvilja jagamise kava kasutuselevõtmist ja kuidas see on mõjutanud laste toitumisharjumusi;

| 4) | [31. detsembriks 2010 ja] 31. detsembriks 2012 aruande turuolukorra muutumise ja seejärel piimakvootide süsteemi sujuva kaotamise tingimuste kohta, vajaduse korral koos asjakohaste ettepanekutega. Lisaks analüüsitakse aruandes tagajärgi määruse (EÜ) nr 510/2006 kohaselt kaitstud päritolunimetusega juustusortide tootjatele; |
| --- | --- |

4)

[31. detsembriks 2010 ja] 31. detsembriks 2012 aruande turuolukorra muutumise ja seejärel piimakvootide süsteemi sujuva kaotamise tingimuste kohta, vajaduse korral koos asjakohaste ettepanekutega. Lisaks analüüsitakse aruandes tagajärgi määruse (EÜ) nr 510/2006 kohaselt kaitstud päritolunimetusega juustusortide tootjatele;

| 5) | hiljemalt 31. detsembriks 2011 artiklis 138 osutatud müügiedendusmeetme rakendamise kohta; |
| --- | --- |

5)

hiljemalt 31. detsembriks 2011 artiklis 138 osutatud müügiedendusmeetme rakendamise kohta;

| 6) | hiljemalt 31. detsembriks 2012 aruande veinisektori kohta, võttes eelkõige arvesse reformi läbiviimisel saadud kogemusi; |
| --- | --- |

6)

hiljemalt 31. detsembriks 2012 aruande veinisektori kohta, võttes eelkõige arvesse reformi läbiviimisel saadud kogemusi;

| 7) | hiljemalt 31. detsembriks 2014 aruande, milles käsitletakse artikliga 17 ettenähtud, liidus enim puudust kannatavatele isikutele toiduabi jaotamise programmi kohaldamist, ning lisab sellele kõik asjakohased ettepanekud. |
| --- | --- |

7)

hiljemalt 31. detsembriks 2014 aruande, milles käsitletakse artikliga 17 ettenähtud, liidus enim puudust kannatavatele isikutele toiduabi jaotamise programmi kohaldamist, ning lisab sellele kõik asjakohased ettepanekud.

| 8) | 30. juuniks 2014 ja 31. detsembriks 2018 turuolukorra muutumise kohta piima- ja piimatootesektoris ning eelkõige artikli 209 esimese lõigu punkti iv ja artikli 210 lõike 4 ja artiklite 229, 287, 310 ja 311 kohaldamise kohta; aruanne hõlmab võimalikke algatusi, mis julgustavad põllumajandustootjaid sõlmima ühistootmislepinguid ja millele on lisatud asjakohased ettepanekud. |
| --- | --- |

8)

30. juuniks 2014 ja 31. detsembriks 2018 turuolukorra muutumise kohta piima- ja piimatootesektoris ning eelkõige artikli 209 esimese lõigu punkti iv ja artikli 210 lõike 4 ja artiklite 229, 287, 310 ja 311 kohaldamise kohta; aruanne hõlmab võimalikke algatusi, mis julgustavad põllumajandustootjaid sõlmima ühistootmislepinguid ja millele on lisatud asjakohased ettepanekud.

II   PEATÜKK

ÜKSIKUTE SEKTORITE SUHTES KEHTIVAD ERISÄTTED

I   jagu

Humal

Artikkel 303

Lepingute registreerimine humalasektoris

1.   Liidus toodetud humala kõik tarnelepingud, mis on sõlmitud ühelt poolt tootja või tootjate organisatsiooni ning teiselt poolt ostja vahel, tuleb registreerida iga tootja liikmesriigi poolt selleks puhuks nimetatud asutuste poolt.

2.   Lepinguid, mis on sõlmitud konkreetsete koguste kokkulepitud hinnaga tarnimiseks aja jooksul, mis hõlmab ühte või mitut saagikoristust, ning mis on sõlmitud enne esimese saagikoristuse aasta 1. augustit, nimetatakse „ette sõlmitud lepinguteks”. Need lepingud registreeritakse eraldi.

3.   Registreerimiseks kasutatavaid andmeid võib kasutada ainult käesoleva määruse eesmärkidel.

4.   Komisjon kehtestab
  artikli 323 lõikes 1a osutatud kontrollimenetluse kohaselt vastu võetud
  rakendusaktidega humala tarnelepingute registreerimise eeskirjad.

II   jagu

Vein

Artikkel 304

Istandusregister ja tootmisvõimsuse ülevaade

1.   Liikmesriigid peavad istandusregistrit, mis sisaldab ajakohast teavet tootmisvõimsuse kohta.

2.   Lõikes 2 sätestatud kohustust ei kohaldata liikmesriikide suhtes, kus kogu viinapuude kasvuala, kuhu on istutatud artikli 166 lõike 2 kohaselt liigitatavad veiniviinamarjasordid, ei ole suurem kui 500 hektarit.

3.   Liikmesriigid, kes toetavad vastavalt artiklile 139 oma toetusprogrammide raames meedet „viinamarjaistanduste ümberkorraldamine ja muutmine”, esitavad komisjonile iga aasta 1. märtsiks istandusregistril põhineva tootmisvõimsuse ajakohastatud ülevaate.

4.   Pärast 1. jaanuari 2016 võib komisjon
  artikli 321 kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktidega
  otsustada, et lõikeid 1, 2 ja 3 ei kohaldata enam. [ME 35]

5.   Selleks et liikmesriikidel oleks lihtsam kontrollida tootmisvõimsust, võib komisjon
  artikli 321 kohaselt vastu võetud
  delegeeritud õigusaktidega vastu võtta eeskirjad istandusregistri ulatuse ja sisu ning vastavate erandite kohta.

6.   Komisjon võtab
  artikli 323 lõikes 1a osutatud kontrollimenetluse kohaselt vastu võetud
  rakendusaktidega vastu teabe kontrollimise sätted.

Artikkel 305

Veinisektori kohustuslikud deklaratsioonid

1.   Veiniviinamarjade ning viinamarjavirde ja veini tootjad deklareerivad pädevatele riiklikele ametiasutustele igal aastal viimasest saagist toodetud kogused.

2.   Liikmesriigid võivad nõuda, et veiniviinamarjade hulgikauplejad deklareeriksid igal aastal viimasest saagist turustatud kogused.

3.   Viinamarjavirde ja veini tootjad ning hulgikauplejad, kes ei ole jaemüüjad, deklareerivad pädevatele riiklikele ametiasutustele igal aastal oma kas selle aasta saagist või eelmiste aastate saakidest saadud viinamarjavirde ja veini varud. Kolmandatest riikidest imporditud viinamarjavirde- ja veinikogused teatatakse eraldi.

4.   Selleks et tagada, et lõigetes 1–3 osutatud ettevõtjad ja hulgikauplejad täidavad oma kohustusi, võib komisjon
  artikli 321 kohaste
  delegeeritud õigusaktidega vastu võtta eeskirjad:

| a) | kohustuslike deklaratsioonide sisu ja erandite kohta; |
| --- | --- |

a)

kohustuslike deklaratsioonide sisu ja erandite kohta;

| b) | punktis a osutatud deklaratsioonide sisu ja esitamise tingimuste kohta, samuti deklaratsioonide esitamise suhtes erandi kehtestamise kohta; |
| --- | --- |

b)

punktis a osutatud deklaratsioonide sisu ja esitamise tingimuste kohta, samuti deklaratsioonide esitamise suhtes erandi kehtestamise kohta;

| c) | kohaldatavate karistuste kohta liikmesriikidele deklaratsioonide õigel ajal esitamata jätmise korral. |
| --- | --- |

c)

kohaldatavate karistuste kohta liikmesriikidele deklaratsioonide õigel ajal esitamata jätmise korral.

5.   Komisjon võib
  artikli 323 lõikes 1a osutatud kontrollimenetluse kohaselt vastu võetud
  rakendusaktidega:

| a) | kehtestada tingimused seoses kohustuslike deklaratsioonide esitamisel kasutatavate näidisvormidega; |
| --- | --- |

a)

kehtestada tingimused seoses kohustuslike deklaratsioonide esitamisel kasutatavate näidisvormidega;

| b) | vastu võtta eeskirjad toodete (v.a vein) ümberarvestuskoefitsientide kohta; |
| --- | --- |

b)

vastu võtta eeskirjad toodete (v.a vein) ümberarvestuskoefitsientide kohta;

| c) | kindlaks määrata kohustuslike deklaratsioonide esitamise tähtajad; |
| --- | --- |

c)

kindlaks määrata kohustuslike deklaratsioonide esitamise tähtajad;

| d) | kehtestada eeskirjad liikmesriikide poolt tehtavate kontrollide ja komisjonile esitatavate aruannete kohta. |
| --- | --- |

d)

kehtestada eeskirjad liikmesriikide poolt tehtavate kontrollide ja komisjonile esitatavate aruannete kohta.

Artikkel 306

Veinisektori saatedokumendid ja register

1.   Veinisektori tooteid võib liidus ringlusse lubada ainult koos ametlikult kinnitatud saatedokumendiga.

2.   Füüsilised või juriidilised isikud või isikute rühmad, kes valdavad seoses oma ettevõtlustegevusega veinisektori tooteid, eriti tootjad, villijad ja töötlejad, samuti hulgikauplejad, peavad kõnealuste toodete kohta kauba sissetulemise ja väljaminemise registreid.

3.   Veinitoodete transpordi lihtsustamiseks ja selleks et liikmesriikidel oleks seda lihtsam kontrollida, võib komisjon
  artikli 321 kohaste
  delegeeritud õigusaktidega:

| a) | vastu võtta eeskirjad saatedokumendi, selle kasutamise aja ning kõnealuse dokumendi kasutamise kohustusest vabastamise kohta; |
| --- | --- |

a)

vastu võtta eeskirjad saatedokumendi, selle kasutamise aja ning kõnealuse dokumendi kasutamise kohustusest vabastamise kohta;

| b) | kehtestada tingimused, mille kohaselt kehtib saatedokument kaitstud päritolunimetuse ja kaitstud geograafilise tähise tõendina; |
| --- | --- |

b)

kehtestada tingimused, mille kohaselt kehtib saatedokument kaitstud päritolunimetuse ja kaitstud geograafilise tähise tõendina;

| c) | kehtestada eeskirjad karistuste kohta, mida kohaldatakse juhul, kui tooted ei vasta saatedokumentidele; |
| --- | --- |

c)

kehtestada eeskirjad karistuste kohta, mida kohaldatakse juhul, kui tooted ei vasta saatedokumentidele;

| d) | kehtestada registri pidamise kohustus; |
| --- | --- |

d)

kehtestada registri pidamise kohustus;

| e) | täpsustada, kes peab registrit ning vabastamine registri pidamise kohustusest; |
| --- | --- |

e)

täpsustada, kes peab registrit ning vabastamine registri pidamise kohustusest;

| f) | määratleda registrisse tehtavad kanded; |
| --- | --- |

f)

määratleda registrisse tehtavad kanded;

| g) | kehtestada saatedokumentide ja registrite kasutamise eeskirjad. |
| --- | --- |

g)

kehtestada saatedokumentide ja registrite kasutamise eeskirjad.

4.   Komisjon võib
  vastavalt artikli 323 lõikes 1a osutatud kontrollimenetlusele
  rakendusaktidega vastu võtta:

| a) | registrite koostamist, nendesse kantud tooteid, registrisse tehtavaid kandeid, tähtaegu ja registrite lõpetamist käsitlevad eeskirjad; |
| --- | --- |

a)

registrite koostamist, nendesse kantud tooteid, registrisse tehtavaid kandeid, tähtaegu ja registrite lõpetamist käsitlevad eeskirjad;

| b) | meetme, mille kohaselt peavad liikmesriigid kindlaks määrama kadude suurimad lubatud protsendimäärad; |
| --- | --- |

b)

meetme, mille kohaselt peavad liikmesriigid kindlaks määrama kadude suurimad lubatud protsendimäärad;

| c) | registrite pidamise üld- ja üleminekusätted; |
| --- | --- |

c)

registrite pidamise üld- ja üleminekusätted;

| d) | eeskirjad, millega määratakse kindlaks saatedokumentide säilitamise ja registrite pidamise aeg; |
| --- | --- |

d)

eeskirjad, millega määratakse kindlaks saatedokumentide säilitamise ja registrite pidamise aeg;

| e) | eeskirjad teatiste kohta, mida liikmesriigid esitavad komisjonile; |
| --- | --- |

e)

eeskirjad teatiste kohta, mida liikmesriigid esitavad komisjonile;

| f) | eeskirjad seoses ilmsete vigade, vääramatu jõu ja erandlike asjaoludega. |
| --- | --- |

f)

eeskirjad seoses ilmsete vigade, vääramatu jõu ja erandlike asjaoludega.

Artikkel 307

Vastutavate riiklike ametiasutuste määramine seoses veinisektoriga

1.   Ilma et see piiraks käesoleva määruse muude selliste sätete kohaldamist, mis käsitlevad pädevate riigiametite kindlaksmääramist, nimetavad liikmesriigid ühe või mitu asutust, kes vastutavad selle eest, et oleks tagatud liidu veinisektori eeskirjade täitmine. Eelkõige nimetavad liikmesriigid laborid, mis on volitatud tegema ametlikke analüüse veinisektoris. Määratud laborid vastavad standardis ISO/IEC 17025 sätestatud katselaboritele esitatavatele üldnõuetele.

2.   Liikmesriigid teatavad komisjonile lõikes 1 osutatud asutuste ja laborite nimed ja aadressid. Komisjon avalikustab selle teabe ning ajakohastab seda korrapäraselt.

Artikkel 308

Teavitamine ja hindamine veinisektoris

1.   Seoses artiklis 82 osutatud, pärast 31. augustit 1998 istutusõiguseta rajatud istandustega teavitavad liikmesriigid iga aasta 1. märtsiks komisjoni pärast 31. augustit 1998 ilma vastava istutusõiguseta rajatud viinamarjakasvatusaladest ning ka kõnealuse artikli lõike 1 kohaselt välja juuritud aladest.

2.   Seoses artiklis 83 osutatud, enne 1. septembrit 1998 istutusõiguseta rajatud istanduste kohustusliku seadustamisega teavitavad liikmesriigid iga vastava aasta 1. märtsiks komisjoni:

| a) | enne 1. septembrit 1998 ilma vastava istutusõiguseta rajatud viinamarjakasvatusaladest; |
| --- | --- |

a)

enne 1. septembrit 1998 ilma vastava istutusõiguseta rajatud viinamarjakasvatusaladest;

| b) | kõnealuse artikli lõike 1 kohaselt seadustatud aladest, kõnealuse lõikega ette nähtud tasudest ning kõnealuse artikli lõikega 2 ette nähtud piirkondlike istutusõiguste keskmisest väärtusest. |
| --- | --- |

b)

kõnealuse artikli lõike 1 kohaselt seadustatud aladest, kõnealuse lõikega ette nähtud tasudest ning kõnealuse artikli lõikega 2 ette nähtud piirkondlike istutusõiguste keskmisest väärtusest.

Liikmesriigid teavitavad komisjoni esimest korda 1. märtsiks 2010 aladest, kus viinapuud on artikli 83 lõike 4 esimese lõigu kohaselt välja juuritud.

Artikli 89 lõikega 1 ette nähtud uute istanduste rajamise ajutise keelu lõppemine 31. detsembril 2015 ei mõjuta käesolevas lõikes sätestatud kohustusi.

3.   Liikmesriigid esitavad komisjonile iga aasta 1. märtsiks ja esimest korda 1. märtsiks 2010 aruande II osa I jaotise IV peatüki VII jaos osutatud toetusprogrammidega ette nähtud meetmete rakendamise kohta eelmisel eelarveaastal.

Kõnealustes aruannetes loetletakse ja kirjeldatakse meetmeid, milleks anti tugiprogrammide alusel liidu toetust, ning eelkõige peavad nad sisaldama üksikasju artiklis 138 osutatud müügiedendusmeetme rakendamise kohta.

4.   Liikmesriigid esitavad komisjonile 1. märtsiks 2011 ja teist korda 1. märtsiks 2014 hinnangu toetusprogrammide kulude ja kasude kohta ning ka arvamuse, kuidas nende tõhusust suurendada.

5.   Käesoleva artikli ühetaoliseks kohaldamiseks võib komisjon
  vastavalt artikli 323 lõikes 1a osutatud kontrollimenetlusele
  rakendusaktidega vastu võtta teatamise ja hindamise eeskirjad.

III   jagu

Piim ja piimatooted

Artikkel 309

Müügiedendusmaks piima- ja piimatootesektoris

Ilma et see piiraks aluslepingu artiklite 107, 108 ja 109 kohaldamist, nagu on sätestatud käesoleva määruse artikli 290 esimeses lõigus, võib liikmesriik kehtestada piimatootjatele turustatud piima või piimaekvivalendi eest müügiedendusmaksu, et rahastada meetmeid, mida võetakse, et edendada liidus tarbimist, laiendada piima- ja piimatooteturgu ning parandada kvaliteeti.

Artikkel 310

Piima- ja piimatootesektori kohustuslikud deklaratsioonid

1.   Toorpiima töötlejad deklareerivad pädevatele riiklikele ametiasutustele igal kuul neile tarnitud toorpiima kogused.

2.   Selleks et tagada deklaratsioonide kasutusväärtus ja ajakohasus turu korraldamise eemärkidel, võib komisjon võtta
  artikli 321 kohaste
  delegeeritud õigusaktidega vastu eeskirjad deklaratsioonide ulatuse, sisu, vormi ja ajastuse kohta.

Artikkel 311

Lepingulised suhted piima- ja piimatootesektoris

1.   Kui liikmesriik otsustab, et iga toorpiima tarne kohta põllumajandustootjalt toorpiima töötlejale tuleb sõlmida poolte vahel kirjalik leping, peab see vastama lõikes 2 sätestatud tingimustele.

Esimeses lõigus kirjeldatud juhtumi puhul otsustab asjaomane liikmesriik ka seda, kas poolte vahel peab olema sõlmitud kirjalik leping iga tarneetapi kohta, kui toorpiima tarnitakse ühe või mitme koguja kaudu. Koguja on ettevõtja, kes transpordib toorpiima põllumajandustootjalt või muudelt kogujalt toorpiima töötlejale või teisele kogujale, kusjuures toorpiima omandiõigus antakse iga kord üle.

2.   Leping:

| a) | sõlmitakse enne tarnimist; |
| --- | --- |

a)

sõlmitakse enne tarnimist;

| b) | sõlmitakse kirjalikult ning |
| --- | --- |

b)

sõlmitakse kirjalikult ning

| c) | hõlmab eelkõige järgmisi elemente:






  i) | tarne eest makstav hind, mis:






  — | ei muutu ja mis sätestatakse lepingus ja/või |
| --- | --- | --- | --- |

c)

hõlmab eelkõige järgmisi elemente:

i)

tarne eest makstav hind, mis:

—

ei muutu ja mis sätestatakse lepingus ja/või

| — | muutub üksnes lepingus sätestatud tegurite osas, eelkõige turunäitajatel põhineva turuolukorra ja tarnitavate koguste ning tarnitava toorpiima kvaliteedi või koostise muutumise puhul; |
| --- | --- |

—

muutub üksnes lepingus sätestatud tegurite osas, eelkõige turunäitajatel põhineva turuolukorra ja tarnitavate koguste ning tarnitava toorpiima kvaliteedi või koostise muutumise puhul;

| ii) | kogus, mida võidakse tarnida ja/või tarnitakse ja tarnete ajakava ning |
| --- | --- |

ii)

kogus, mida võidakse tarnida ja/või tarnitakse ja tarnete ajakava ning

| iii) | lepingu kehtivus, mis võib hõlmata määramatut tähtaega koos lepingu lõpetamise sätetega. |
| --- | --- |

iii)

lepingu kehtivus, mis võib hõlmata määramatut tähtaega koos lepingu lõpetamise sätetega.

3.   Erandina lõikest 1 ei ole leping nõutav, kui põllumajandustootja tarnib toorpiima töötlejale, milleks on ühistu, mille liige põllumajandustootja on ja mille põhikirjas sisalduvad sätted, millel on lõike 2 punktidega a, b ja c sarnane mõju.

4.   Põllumajandustootjate, kogujate või toorpiima töötlejate sõlmitud toorpiima tarnimist käsitlevate lepingute kõik punktid, sealhulgas lõike 2 punktis c sätestatu, on poolte vahel vabalt kokkulepitavad.

5.   Käesoleva artikli ühetaoliseks kohaldamiseks võib komisjon
  vastavalt artikli 323 lõikes 1a osutatud kontrollimenetlusele
  rakendusaktidega võtta kõik vajalikud meetmed.

IV   jagu

Etüülalkohol

Artikkel 312

Teatised etüülalkoholisektoris

1.   Liikmesriigid esitavad komisjonile etüülalkoholisektori toodete kohta järgmised andmed:

| a) | põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholi toodangumaht väljendatuna puhta alkoholi hektoliitrites alkoholi valmistamiseks kasutatud toodete kaupa; |
| --- | --- |

a)

põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholi toodangumaht väljendatuna puhta alkoholi hektoliitrites alkoholi valmistamiseks kasutatud toodete kaupa;

| b) | põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholi müügimaht väljendatuna puhta alkoholi hektoliitrites kasutusvaldkondade kaupa; |
| --- | --- |

b)

põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholi müügimaht väljendatuna puhta alkoholi hektoliitrites kasutusvaldkondade kaupa;

| c) | asjaomases liikmesriigis eelmise aasta lõpus saadaval olnud põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholi varude suurus; |
| --- | --- |

c)

asjaomases liikmesriigis eelmise aasta lõpus saadaval olnud põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholi varude suurus;

| d) | jooksva aasta toodangumahu prognoos. |
| --- | --- |

d)

jooksva aasta toodangumahu prognoos.

Komisjon võtab
  vastavalt artikli 323 lõikes 1a osutatud kontrollimenetlusele
  rakendusaktidega vastu kõnealustest andmetest teavitamise eeskirjad, eelkõige teatiste esitamise sageduse ja kasutusvaldkondade määratluse kohta.

2.   Lõikes 1 osutatud teabe ja muu kättesaadava teabe põhjal koostab komisjon rakendusaktidega ja ilma artikli 323 lõikes 1 osutatud komitee abita

  ilma artikli 323 rakendamiseta vastu võetud rakendusaktidega
  põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholi turu eelmise aasta liidu bilansi ning jooksva aasta hinnangulise bilansi.

Liidu bilanss hõlmab ka teavet muu kui põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholi kohta. Komisjon kehtestab
  artikli 323 lõikes 1a osutatud kontrollimenetluse kohaselt vastu võetud
  rakendusaktidega sellise teabe täpse sisu ja selle kogumise viisid.

Käesolevas lõikes hõlmab mõiste „muu kui põllumajandusliku päritoluga etüülalkohol” CN-koodide 2207, 2208 90 91 ja 2208 90 99 alla kuuluvaid tooteid, mis ei ole saadud aluslepingu I lisas loetletud konkreetsetest põllumajandustoodetest.

3.   Komisjon edastab liikmesriikidele lõikes 2 osutatud bilansid.

VI   OSA

ÜLDSÄTTED

Artikkel 313

Finantssätted

Käesolevas määruses sätestatud kohustuste täitmisest tulenevate liikmesriikide kulutuste suhtes kohaldatakse määrust (EÜ) nr 1290/2005 ja selle rakendussätteid.

Artikkel 314

Veinisektori vahendite ümberpaigutamine maaelu arengusse

1.   Lõikes 2 kehtestatud summad, mis põhinevad ajaloolistel kulutustel ja olid määruse (EÜ) nr 1493/1999 kohaselt ette nähtud põllumajandusturgude reguleerimise sekkumismeetmeteks, millele on osutatud määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 3 lõike 1 punktis b, eraldatakse liidu täiendavate vahenditena määruse (EÜ) nr 1698/2005 alusel rahastatavate maaelu arengu programmide kohastele veinipiirkonna meetmetele.

2.   Nimetatud kalendriaastatel eraldatakse järgmised summad:

| — | 2009: 40 660 000 eurot, |
| --- | --- |

—

2009: 40 660 000 eurot,

| — | 2010: 82 110 000 eurot, |
| --- | --- |

—

2010: 82 110 000 eurot,

| — | alates 2011. aastast: 122 610 000 eurot. [ME 36] |
| --- | --- |

—

alates 2011. aastast: 122 610 000 eurot. [ME 36]

3.   Lõikega 2 ettenähtud summad jaotatakse liikmesriikide vahel vastavalt XIX lisale.

4.   Komisjon võib
  vastavalt artikli 323 lõikes 1a osutatud kontrollimenetlusele
  rakendusaktidega vastu võtta kõik käesoleva artikliga seotud vajalikud eeskirjad.

Artikkel 315

Konkreetsete praktiliste probleemide lahendamise meetmed

1.   Komisjon võtab r akendusaktidega

  kooskõlas artikliga 321 vastu võetud delegeeritud õigusaktidega
  eriolukorras vajalikud ja põhjendatud meetmed konkreetsete praktiliste probleemide lahendamiseks. Sellised meetmed võivad käesoleva määruse teatavatest sätetest kõrvale kalduda, kuid üksnes sellises ulatuses ja sellise aja jooksul, mis on hädavajalik.

2.   Kõnealuse probleemi lahendamiseks tegutseb komisjon vajaduse korral kooskõlas artikli 323 lõikega 2

  Juhul kui tungiv kiireloomulisus seda nõuab, rakendatakse käesoleva artikli kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktidele artiklis 322 ettenähtud kiirmenetlust
  . [ME 37]

Artikkel 316

Teabevahetus

1.   Liikmesriigid ja komisjon annavad üksteisele teavet, mis on vajalik käesoleva määruse kohaldamiseks või turu järelevalveks ja analüüsiks ning artiklis 1 osutatud toodetega seotud rahvusvaheliste kohustuste täitmiseks. Kõnealust teavet võib vajaduse korral edastada või kättesaadavaks teha kolmanda riigi pädevatele asutustele ning seda võib avaldada.

2.   Lõikes 1 osutatud teatiste esitamiseks kiirelt, tõhusalt, täpselt ja kulutõhusalt võib komisjon
  artikli 321 kohaselt vastu võetud
  delegeeritud õigusaktidega kehtestada:

| a) | esitatava teabe laadi ja liigi; |
| --- | --- |

a)

esitatava teabe laadi ja liigi;

| b) | teavitamise meetodid; |
| --- | --- |

b)

teavitamise meetodid;

| c) | eeskirjad seoses juurdepääsuõigustega kättesaadavaks tehtud teabele või teabesüsteemidele; |
| --- | --- |

c)

eeskirjad seoses juurdepääsuõigustega kättesaadavaks tehtud teabele või teabesüsteemidele;

| d) | teabe avaldamise tingimused ja vahendid. |
| --- | --- |

d)

teabe avaldamise tingimused ja vahendid.

3.   Komisjon kehtestab
  artikli 323 lõikes 1a osutatud kontrollimenetluse kohaselt vastu võetud
  rakendusaktidega:

| a) | eeskirjad käesoleva artikli kohaldamiseks vajaliku teabe esitamise kohta; |
| --- | --- |

a)

eeskirjad käesoleva artikli kohaldamiseks vajaliku teabe esitamise kohta;

| b) | esitatava teabe haldamise korra, samuti eeskirjad teatiste sisu, vormi, ajastuse, sageduse ja tähtaegade kohta; |
| --- | --- |

b)

esitatava teabe haldamise korra, samuti eeskirjad teatiste sisu, vormi, ajastuse, sageduse ja tähtaegade kohta;

| c) | teabe või dokumentide liikmesriikidele ja kolmandate riikide pädevatele asutustele edastamise ja kättesaadavaks tegemise või avaldamise korra. |
| --- | --- |

c)

teabe või dokumentide liikmesriikidele ja kolmandate riikide pädevatele asutustele edastamise ja kättesaadavaks tegemise või avaldamise korra.

Artikkel 317

Kõrvalehoidumisklausel

Ilma et see piiraks erisätete kohaldamist, ei anta käesolevas määrusega ettenähtud eeliseid füüsilistele ega juriidilistele isikutele, kelle puhul on kindlaks tehtud, et nad tekitasid selliste eeliste saamiseks vajalikud tingimused kunstlikult, vastupidiselt käesoleva määruse eesmärkidele.

Artikkel 318

Kontroll, haldusmeetmed ja -karistused ning nendest teatamine

1.   Selleks et leida tasakaal hoiatava mõjuga tasude, karistuste ja trahvide vahel nii käesoleva määruse kohaldamisest tulenevate kohustuste täitmata jätmisel kui ka süsteemi paindlikult kohaldamata jätmisel, võtab komisjon
  artikli 321 kohaste
  delegeeritud õigusaktidega vastu eeskirjad ja tingimused seoses:

| a) | väljajätmise ja makse peatamisega või abi, maksete või toetuste vähendamise määraga, eelkõige juhul kui tähtaegadest ei peeta kinni, kui toote suurus või kogus ei vasta taotlusel märgitule, kui kava on hindamata või teave esitamata, ebaõige või õigel ajal esitamata; |
| --- | --- |

a)

väljajätmise ja makse peatamisega või abi, maksete või toetuste vähendamise määraga, eelkõige juhul kui tähtaegadest ei peeta kinni, kui toote suurus või kogus ei vasta taotlusel märgitule, kui kava on hindamata või teave esitamata, ebaõige või õigel ajal esitamata;

| b) | liikmesriikidele tehtava makse vähendamisega seoses nende põllumajanduskuludega juhul, kui ei ole kinni peetud tähtaegadest, mis on ette nähtud kvoodiületamise tasuks makstava osa tagasimaksmiseks, või igakuiste maksete peatamisega juhul, kui liikmesriigid ei edasta komisjonile teavet, ei tee seda õigel ajal või see on ebaõige; |
| --- | --- |

b)

liikmesriikidele tehtava makse vähendamisega seoses nende põllumajanduskuludega juhul, kui ei ole kinni peetud tähtaegadest, mis on ette nähtud kvoodiületamise tasuks makstava osa tagasimaksmiseks, või igakuiste maksete peatamisega juhul, kui liikmesriigid ei edasta komisjonile teavet, ei tee seda õigel ajal või see on ebaõige;

| c) | standardsummadega, mida pakkuja peab maksma, kui sekkumistooted ei vasta kvaliteedinõuetele; |
| --- | --- |

c)

standardsummadega, mida pakkuja peab maksma, kui sekkumistooted ei vasta kvaliteedinõuetele;

| d) | osalise või täieliku tagasimaksmisega juhul, kui tunnustus või tunnustuskava on peatatud või tühistatud, või alusetult makstud summade korral; |
| --- | --- |

d)

osalise või täieliku tagasimaksmisega juhul, kui tunnustus või tunnustuskava on peatatud või tühistatud, või alusetult makstud summade korral;

| e) | lisasumma, lisatasude või intressimääraga, mida kohaldatakse pettuse, rikkumise, kohustuse täitmisega seonduva tõendi puudumise või hilinenud deklaratsioonide puhul; |
| --- | --- |

e)

lisasumma, lisatasude või intressimääraga, mida kohaldatakse pettuse, rikkumise, kohustuse täitmisega seonduva tõendi puudumise või hilinenud deklaratsioonide puhul;

| f) | viinapuude ebaseadusliku väljajuurimisega; |
| --- | --- |

f)

viinapuude ebaseadusliku väljajuurimisega;

| g) | vähendamise määraga, mida kohaldatakse tagatiste vabastamise suhtes toetuste, litsentside, pakkumiste või konkreetsete taotluste puhul, kui kõnealuse tagatisega hõlmatud kohustust ei ole täidetud või seda on täidetud osaliselt; |
| --- | --- |

g)

vähendamise määraga, mida kohaldatakse tagatiste vabastamise suhtes toetuste, litsentside, pakkumiste või konkreetsete taotluste puhul, kui kõnealuse tagatisega hõlmatud kohustust ei ole täidetud või seda on täidetud osaliselt;

| h) | liikmesriikide poolt selliste summade säilitamisega, mida on tagasi nõutud karistuste ja trahvidena või nende eraldamine liidu eelarvesse; |
| --- | --- |

h)

liikmesriikide poolt selliste summade säilitamisega, mida on tagasi nõutud karistuste ja trahvidena või nende eraldamine liidu eelarvesse;

| i) | ettevõtja või taotleja väljajätmisega riiklikust sekkumisest ja eraladustamisest, litsentsi taotlemise süsteemist või tariifikvootide süsteemist pettuse või ebaõige teabe esitamise korral; |
| --- | --- |

i)

ettevõtja või taotleja väljajätmisega riiklikust sekkumisest ja eraladustamisest, litsentsi taotlemise süsteemist või tariifikvootide süsteemist pettuse või ebaõige teabe esitamise korral;

| j) | heakskiidu või tunnustuse tühistamise või peatamisega, eelkõige juhul kui ettevõtja, tootjaorganisatsioon, tootjaorganisatsioonide liit, tootjarühm või tootmisharudevaheline organisatsioon ei vasta või ei vasta enam nõutud tingimustele, sealhulgas ei esita teatisi; |
| --- | --- |

j)

heakskiidu või tunnustuse tühistamise või peatamisega, eelkõige juhul kui ettevõtja, tootjaorganisatsioon, tootjaorganisatsioonide liit, tootjarühm või tootmisharudevaheline organisatsioon ei vasta või ei vasta enam nõutud tingimustele, sealhulgas ei esita teatisi;

| k) | asjakohaste riiklike trahvide kohaldamisega ettevõtjate suhtes, kes on seotud tootmiskvootide ületamisega. |
| --- | --- |

k)

asjakohaste riiklike trahvide kohaldamisega ettevõtjate suhtes, kes on seotud tootmiskvootide ületamisega.

Esimese lõigu kohaselt ettenähtud tasud, halduskaristused ja trahvid jagatakse tuvastatud rikkumise tõsiduse, ulatuse, püsivuse ja korduvuse järgi.

2.   Komisjon võtab
  vastavalt artikli 323 lõikes 1a osutatud kontrollimenetlusele
  rakendusaktidega vastu:

| a) | liikmesriikide korraldatava haldus- ja füüsilise kontrolli eeskirjad seoses käesoleva määruse kohaldamisest tulenevate kohustustega; |
| --- | --- |

a)

liikmesriikide korraldatava haldus- ja füüsilise kontrolli eeskirjad seoses käesoleva määruse kohaldamisest tulenevate kohustustega;

| b) | lõikes 1 osutatud haldusmeetmete ja -karistustega seotud menetlused ja tehnilised kriteeriumid, juhul kui rikutakse käesoleva määruse kohaldamisest tulenevaid kohustusi; |
| --- | --- |

b)

lõikes 1 osutatud haldusmeetmete ja -karistustega seotud menetlused ja tehnilised kriteeriumid, juhul kui rikutakse käesoleva määruse kohaldamisest tulenevaid kohustusi;

| c) | alusetult makstud summade tagasimaksmisega seotud korra ja kriteeriumid lõike 1 punktis d osutatud eeskirjade ja tingimuste rakendamisel; |
| --- | --- |

c)

alusetult makstud summade tagasimaksmisega seotud korra ja kriteeriumid lõike 1 punktis d osutatud eeskirjade ja tingimuste rakendamisel;

| d) | tehtud kontrolli ja selle tulemuste aruandluse eeskirjad ja meetodid. |
| --- | --- |

d)

tehtud kontrolli ja selle tulemuste aruandluse eeskirjad ja meetodid.

| e) | süsteemi nõuetekohaseks haldamiseks vajalikud eeskirjad lisanõuete kohta seoses tolliprotseduuridega, nagu on eelkõige sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 450/2008 (52). |
| --- | --- |

e)

süsteemi nõuetekohaseks haldamiseks vajalikud eeskirjad lisanõuete kohta seoses tolliprotseduuridega, nagu on eelkõige sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 450/2008 (52).

3.   Komisjon võib
  artikli 323 lõikes 1a osutatud kontrollimenetluse kohaselt vastu võetud
  rakendusaktidega kindlaks määrata eeskirjad veinisektori alade mõõtmise kohta, millega tagatakse käesoleva määrusega ette nähtud sätete ühetaoline kohaldamine. Kõnealused eeskirjad võivad seonduda eelkõige kontrollidega ja eeskirjadega, millega reguleeritakse konkreetset finantsmenetlust kontrollide parandamiseks.

Artikkel 319

Kooskõla ühtse haldus- ja kontrollisüsteemiga

Käesoleva määruse rakendamiseks veinisektoris tagavad liikmesriigid, et aladega seotud ning artiklis 318 osutatud haldus- ja kontrollimeetmed ühilduvad järgmiste üksikasjade puhul ühtse haldus- ja kontrollisüsteemiga (IACS):

| a) | elektrooniline andmebaas; |
| --- | --- |

a)

elektrooniline andmebaas;

| b) | määruse (EÜ) nr 73/2009 artiklis 17 osutatud põldude identifitseerimissüsteem; |
| --- | --- |

b)

määruse (EÜ) nr 73/2009 artiklis 17 osutatud põldude identifitseerimissüsteem;

| c) | halduskontrollid. |
| --- | --- |

c)

halduskontrollid.

Need menetlused võimaldavad probleemide ja konfliktideta koostööd ja andmevahetust ühtse haldus- ja kontrollisüsteemiga.

VII   OSA

VOLITUSTE DELEGEERIMINE, RAKENDUS-, ÜLEMINEKU- JA LÕPPSÄTTED

I   PEATÜKK

Volituste delegeerimine ja rakendussätted

Artikkel 320

Komisjoni volitused

Kui käesolevas määruses ei ole selgelt sätestatud teisiti ning kui volitused antakse komisjonile, tegutseb komisjon:

| — | delegeeritud õigusaktide vastuvõtmisel artiklis 321 osutatud menetluse kohaselt; |
| --- | --- |

—

delegeeritud õigusaktide vastuvõtmisel artiklis 321 osutatud menetluse kohaselt;

| — | delegeeritud õigusaktide vastuvõtmisel kiirmenetluse korras artiklites 321 ja 322 osutatud menetluse kohaselt ning |
| --- | --- |

—

delegeeritud õigusaktide vastuvõtmisel kiirmenetluse korras artiklites 321 ja 322 osutatud menetluse kohaselt ning

| — | rakendusaktide vastuvõtmisel artiklis 323 osutatud menetluse kohaselt. |
| --- | --- |

—

rakendusaktide vastuvõtmisel artiklis 323 osutatud menetluse kohaselt.

Artikkel 321

Delegeeritud õigusaktid

1.   Komisjonile antakse määramata ajaks volitused võtta vastu käesolevas määruses osutatud delegeeritud õigusakte
  vastavalt käesolevas artiklis kehtestatud tingimustele
  .

Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

2.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad lõikes 1 osutatud volituste delegeerimise tagasi võtta

  Komisjonile antakse volituste delegeerimine viieks aastaks alates ... (53). Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase ajavahemiku lõppu. Delegeeritud volitusi uuendatakse vaikimisi samadeks ajavahemikeks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab uuendamisele vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppu.

Institutsioon, kes on algatanud sisemenetluse, et otsustada, kas volituste delegeerimine tuleks tagasi võtta, püüab sellest teavitada teist institutsiooni ja komisjoni mõistliku aja jooksul enne lõpliku otsuse tegemist, viidates delegeeritud volitustele, mille ta võib tagasi võtta, ja võimalikele tagasivõtmise põhjustele.

Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub kohe või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. Otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad delegeeritud õigusakti suhtes esitada vastuväiteid kahe kuu jooksul alates õigusakti teatavakstegemisest. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega ühe kuu võrra

  volitused igal ajal tagasi võtta
  .
  Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub päeval pärast otsuse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval
  .
  Otsus ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust
  .

Kui pärast selle tähtaja möödumist ei ole Euroopa Parlament ega nõukogu delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid esitanud, avaldatakse see Euroopa Liidu Teatajas ning õigusakt jõustub selles nimetatud kuupäeval.

Delegeeritud õigusakt võidakse avaldada Euroopa Liidu Teatajas ja see võib jõustuda enne kõnealuse ajavahemiku lõppu, kui nii Euroopa Parlament kui ka nõukogu on komisjoni teavitanud sellest, et nad ei kavatse esitada vastuväiteid.

Kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid, õigusakt ei jõustu. Vastuväiteid esitanud institutsioon põhjendab delegeeritud õigusakti suhtes esitatud vastuväiteid.

4.
     
  Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

5.
     
  Käesoleva määrusega alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub, kui Euroopa Parlament ja nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemisest esitanud selle kohta vastuväiteid või kui mõlemad institutsioonid on enne selle tähtaja möödumist teatanud komisjonile, et neil ei ole õigusaktile vastuväiteid. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel võib seda ajavahemikku kahe kuu võrra pikendada. [ME 38]

Artikkel 322

Kiirmenetlus

1.   Käesoleva artikli kohaselt vastuvõetud delegeeritud õigusaktid jõustuvad viivitamata ja neid kohaldatakse seni, kuni nende suhtes ei esitata lõike 2 kohaselt vastuväiteid. Kui käesoleva artikli kohaselt vastuvõetud delegeeritud õigusakt Euroopa Parlamendile ja nõukogule teatavaks tehakse, tuleb ühtlasi põhjendada kiirmenetluse rakendamist.

2.   
  Nii
  Euroopa Parlament ja

  kui ka
  nõukogu võivad esitada vastuväiteid delegeeritud õigusakti suhtes, mis on vastu võetud käesoleva artikli kohaselt kooskõlas artikli 321 lõikes 3

  lõikes 5
  osutatud menetlusega. Sellisel juhul õigusakti kohaldamine peatatakse. Vastuväite esitanud institutsioon põhjendab delegeeritud õigusakti suhtes esitatud

  tunnistab komisjon õigusakti kehtetuks kohe, kui talle on teatatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusest esitada
  vastuväiteid. [ME 39]

Artikkel 323

Rakendusaktid - komitee

1.   Kui rakendusaktid võetakse vastu käesoleva määruse alusel, abistab komisjoni põllumajandusturgude ühise korralduse komitee ja kohaldatakse määruse (EL) nr [xxxx/yyyy] (täita pärast seda, kui on vastu võetud Euroopa Parlamendis ja nõukogus arutlusel olev ELi toimimise lepingu artikli 291 lõike 2 kohane määrus kontrollimeetmete kohta) artiklis [5] sätestatud menetlust

  Komisjoni abistab komitee, millele osutatakse kui põllumajandusturgude ühise korralduse komiteele. Kõnealune komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses
  .

1a.
     
  Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

2.   Käesoleva määruse artiklitega 265, 266 ja 282 ning artikli 315 lõikega 2 ettenähtud kiireloomulistel juhtudel kohaldatakse määruse (EL) nr [xxxx/yyyy] artikliga [6] ettenähtud menetlust

  Käesolevale lõikele viidates kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 8 koostoimes nimetatud määruse artikliga 5
  . [ME 40]

Artikkel 324

Komitee töökorraldus

Artikli 323 lõikes 1 osutatud komitee koosolekute korraldamisel võetakse eelkõige arvesse komitee vastutusala ulatust, käsitletavate küsimuste eripära ja vajadust kaasata asjakohaseid eksperte.

II   PEATÜKK

Ülemineku- ja lõppsätted

Artikkel 325

Kehtetuks tunnistamine

1.   Määrus (EMÜ) nr 922/72 tunnistatakse kehtetuks.

2.   Määrus (EÜ) nr 1234/2007 tunnistatakse kehtetuks.

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikleid 113a, 113b, 114, 115, 116 ja artikli 117 lõikeid 1-4 ning kõnealuse määruse XIa lisa II punkti teist lõiku, XIa lisa punkte IV-IX, XII lisa IV punkti alapunkti 2, XIII lisa VI punkti teist lõiku, XIV lisa A osa, XIV lisa B osa I punkti alapunkte 2 ja 3, XIV lisa B osa III punkti ja C osa ning XV lisa punkte II, III, IV ja VI kohaldatakse siiski kõnealuste artiklite kohaldamise eesmärgil kuni käesoleva määruse artikli 326 kohaselt kindlaksmääratava kuupäevani.

Lisaks kohaldatakse:

| — | määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikleid 85o-85x ning kõnealuse määruse Xd lisa ja Xe lisa nende artiklite kohaldamise eesmärgil kuni 2010/2011. veiniaasta lõpuni; |
| --- | --- |

—

määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikleid 85o-85x ning kõnealuse määruse Xd lisa ja Xe lisa nende artiklite kohaldamise eesmärgil kuni 2010/2011. veiniaasta lõpuni;

| — | määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikleid 84a, 86-95a, artikli 188a lõikeid 3 ja 4 ning kõnealuse määruse Xa lisa ja XI lisa kõnealuste artiklite kohaldamise eesmärgil asjakohaste toodete puhul kuni 2011/2012. turustusaasta lõpuni; |
| --- | --- |

—

määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikleid 84a, 86-95a, artikli 188a lõikeid 3 ja 4 ning kõnealuse määruse Xa lisa ja XI lisa kõnealuste artiklite kohaldamise eesmärgil asjakohaste toodete puhul kuni 2011/2012. turustusaasta lõpuni;

| — | määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikleid 103w, 103x ja 103y ning kõnealuse määruse XVa lisa nende artiklite kohaldamise eesmärgil kuni 31. juulini 2012. |
| --- | --- |

—

määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikleid 103w, 103x ja 103y ning kõnealuse määruse XVa lisa nende artiklite kohaldamise eesmärgil kuni 31. juulini 2012.

3.   Viiteid määrusele (EÜ) nr 1234/2007 käsitatakse viidetena käesolevale määrusele ja neid tuleb lugeda vastavalt käesoleva määruse XX lisas esitatud vastavustabelile.

Artikkel 326

Turustamiseeskirjade kohaldamise kuupäev

Komisjon määrab turustamiseeskirjade kohaldamisega seotud õiguskindluse tagamiseks delegeeritud õigusaktide abil kindlaks kuupäeva, mil käesoleva määruse artikli 352 lõike 2 teises lõigus osutatud määruse (EÜ) nr 1234/2007 sätteid või nende osasid enam asjaomase sektori suhtes ei kohaldata. Kõnealune kuupäev on vastavate turustamiseeskirjade kohaldamise kuupäev, mis kehtestatakse käesoleva määruse II osa II jaotise I peatüki I jaos sätestatud delegeeritud õigusaktide kohaselt.

Artikkel 327

Üleminekueeskirjad puu- ja köögiviljasektoris ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoris

1.   Käesolev määrus ei mõjuta enne käesoleva määruse jõustumist tootjarühmadele, tootjaorganisatsioonidele ja tootjaorganisatsioonide liitudele antud tunnustust ega menetluses olevaid tunnustus- ja rakenduskavasid.

2.   Määrusega (EÜ) nr 1234/2007 ettenähtud korra säilitamiseks võib komisjon
  artikli 321 kohaste
  delegeeritud õigusaktidega vastu võtta üleminekueeskirjad.

Artikkel 328

Üleminekueeskirjad veinisektoris

Selleks et tagada, et käesoleva määruse jõustumine ei kahjusta ettevõtjaid, võib komisjon
  artikli 321 kohaste
  delegeeritud õigusaktidega võtta meetmed, et hõlbustada üleminekut määrustes (EÜ) nr 1493/1999 ja (EÜ) nr 479/2008 sätestatud korralt käesoleva määrusega kehtestatud korrale.

Artikkel 329

Jõustumine

1.   Käeolev määrus jõustub [seitsmendal] päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artiklit 159 kohaldatakse alates [.../üks aasta pärast jõustumist].

2.   Suhkrusektori suhtes kohaldatakse II osa I jaotist kuni suhkru turustusaasta 2014/2015 lõpuni.

II osa I jaotise III peatükis kehtestatud piima tootmise piiramise süsteemiga seotud sätteid kohaldatakse vastavalt artiklile 59 kuni 31. märtsini 2015.

Piima- ja piimatootesektori toodete puhul kohaldatakse artikli 209 esimese lõigu punkti iv, artikli 210 lõiget 4 ning artikleid 229, 287, 310 ja 311 kuni 30. juunini 2020.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

...,

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ELT C 132, 3.5.2011, lk 89.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 4. juuli 2012. aasta seisukoht.

2

(3)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

3

(4)  EÜT L 106, 5.5.1972, lk 1.

4

(5)  

  ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.

5

ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.

(6)  ELT L 30, 31.1.2009, lk 1.

6

(7)  ELT L 76, 19.3.2008, lk 6.

7

(8)  ELT L 30, 31.1.2009, lk 16.

8

(9)  ELT L 277, 21.10.2005, lk 1.

9

(10)  KOM(2009)0234 lõplik.

10

(11)  EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1.

11

(12)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

12

(13)  ELT L 214, 4.8.2006, lk 7.

13

(14)  ELT L 58, 28.2.2006, lk 1.

14

(15)  ELT L 209, 11.8.2005, lk 1.

15

(16)  ELT L 243, 6.9.2006, lk 47.

16

(17)  COM(2010)0498.

17

(18)  EÜT L 179, 14.7.1999, lk 1.

18

(19)  EÜT L 143, 16.6.2000, lk 1.

19

(20)  ELT L 265, 26.9.2006, lk 1.

20

(21)  ELT L 189, 20.7.2007, lk 1.

21

(22)  ELT L 210, 31.7.2006, lk 25.

22

(23)  ELT L 148, 6.6.2008, lk 1.

23

(24)  

  ELT L 358, 16.12.2006, lk 3.

24

ELT L 358, 16.12.2006, lk 3.

(25)  ELT L 124, 20.5.2003, lk 36.

25

(26)  ELT C 244, 1.10.2004, lk 2.

26

(27)  EÜT L 197, 3.8.2000, lk 19.

27

(28)  EÜT L 10, 12.1.2002, lk 47.

28

(29)  EÜT L 10, 12.1.2002, lk 53.

29

(30)  EÜT L 10, 12.1.2002, lk 58.

30

(31)  EÜT L 10, 12.1.2002, lk 67.

31

(32)  EÜT L 15, 17.1.2002, lk 19.

32

(33)  ELT L 39, 13.2.2008, lk 16.

33

(34)  ELT L 299, 8.11.2008, lk 25.

34

(35)  ELT L 78, 24.3.2009, lk 1.

35

(36)  ELT L 165, 30.4.2004, lk 1.

36

(37)  EÜT L 118, 4.5.2002, lk 1.

37

(38)  EÜT L 186, 30.6.1989, lk 21.

38

(39)  EÜT L 109, 6.5.2000, lk 29.

39

(40)  ELT L 247, 21.9.2007, lk 17.

40

(41)  Nõukogu 25. märtsi 1976. aasta määrus (EMÜ) nr 707/76 siidiussikasvatajate tootjarühmade tunnustamise kohta (EÜT L 84, 31.3.1976, lk 1).

41

(42)  Nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 865/2004, mis käsitleb oliiviõli- ja lauaoliivide turu ühist korraldust (ELT L 161, 30.4.2004, lk 97).

42

(43)  Nõukogu 23. novembri 2005. aasta määrus (EÜ) nr 1952/2005, mis käsitleb humalaturu ühist korraldust (ELT L 314, 30.11.2005, lk 1).

43

(44)  Nõukogu 30. juuni 1992. aasta määrus (EMÜ) nr 2077/92, mis käsitleb tubakasektori kutsealadevahelisi organisatsioone ja majandusharusiseseid kokkuleppeid (EÜT L 215, 30.7.1992, lk 80).

44

(45)  Nõukogu 24. juuni 1991. aasta määrus (EMÜ) nr 2092/91 põllumajandustoodete mahepõllundustootmise ning põllumajandustoodete ja toiduainete puhul sellele viitavate märgiste kohta (EÜT L 198, 22.7.1991, lk 1).

45

(46)  Nõukogu 28. juuni 2007. aasta määrus (EÜ) nr 834/2007 mahepõllumajandusliku tootmise ning mahepõllumajanduslike toodete märgistamise kohta (ELT L 189, 20.7.2007, p. 1).

46

(47)  EÜT L 1, 4.1.2003, lk 1.

47

(48)  EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1.

48

(49)  ELT L 84, 31.3.2009, lk 1.

49

(50)  ELT L 185, 17.7.2009, lk 1.

50

(51)  ELT L 328, 15.12.2009, lk 10.

51

(52)  ELT L 145, 4.6.2008, lk 1.

52

(53)  
  Käesoleva määruse jõustumise kuupäev.

53

Käesoleva määruse jõustumise kuupäev.

Kolmapäev, 4. juuli 2012I LISA

ARTIKLI 1 LÕIKES 1 OSUTATUD TOODETE LOETELU

I osa:   Teravili

Teraviljasektoris reguleerib käesolev määrus järgmises tabelis loetletud tooteid:

| CN-kood | Kirjeldus |
| --- | --- |
| (a) | 0709 90 60 | Suhkrumais, värske või jahutatud |
| 0712 90 19 | Kuivatatud suhkrumais (tervelt, tükeldatult, viilutatult, purustatult või pulbrina), muul viisil töötlemata (v.a hübriidid seemneks) |
| 1001 90 91 | Harilik nisu ja meslin seemneks |
| 1001 90 99 | Speltanisu, harilik nisu ja meslin (v.a seemneks) |
| 1002 00 00 | Rukis |
| 1003 00 | Oder |
| 1004 00 | Kaer |
| 1005 10 90 | Maisiterad, seemneks (v.a hübriidid) |
| 1005 90 00 | Mais (v.a seemneks) |
| 1007 00 90 | Terasorgo (v.a hübriidid seemneks) |
| 1008 | Tatar, hirss ja kanaari paelrohi; muu teravili |
| (b) | 1001 10 | Kõva nisu |
| (c) | 1101 00 00 | Püülijahu nisust või meslinist |
| 1102 10 00 | Rukkijahu |
| 1103 11 | Nisutangud ja -lihtjahu |
| 1107 | Linnased, röstitud või röstimata |
| (d) | 0714 | Maniokk, maranta, saalep, maapirn, bataat jms kõrge tärklise- või inuliinisisaldusega juured ja mugulad (värsked, jahutatud, külmutatud või kuivatatud, tükeldamata või tükeldatud või graanulitena); saagopalmi säsi |
| ex 1102 | Püülijahu muust teraviljast, v.a nisust ja meslinist: |
| 1102 20 | maisijahu |
| 1102 90 | muud: |
| 1102 90 10 | odrajahu |
| 1102 90 30 | kaerajahu |
| 1102 90 90 | muud |
| ex 1103 | Teraviljatangud, -lihtjahu ja -graanulid, v.a nisutangud ja -lihtjahu (alamrubriik 1103 11), riisitangud ja -lihtjahu (alamrubriik 1103 19 50) ja riisigraanulid (alamrubriik 1103 20 50) |
| ex 1104 | Muul viisil töödeldud teravili (näiteks kroovitud, valtsitud, helvestatud, kruupideks jahvatatud, lõigatud või jämejahvatusega), v.a rubriigi 1006 riis ja alamrubriiki 1104 19 91 kuuluv helvestatud riis; terved, valtsitud, helvestatud või jahvatatud teraviljaidud |
| 1106 20 | Peen- ja jämejahu ning pulber rubriigi 0714 saagost, juurtest või mugulatest |
| ex 1108 | Tärklis; inuliin: |
| tärklis: |
| 1108 11 00 | nisutärklis |
| 1108 12 00 | maisitärklis |
| 1108 13 00 | kartulitärklis |
| 1108 14 00 | maniokitärklis |
| ex 1108 19 | muu tärklis: |
| 1108 19 90 | muud |
| 1109 00 00 | Nisugluteen, kuivatatud või kuivatamata |
| 1702 | Muud suhkrud, sh keemiliselt puhas laktoos, maltoos, glükoos ja fruktoos, tahkel kujul; maitse- ja värvainelisanditeta suhkrusiirupid; tehismesi, naturaalse meega segatud või segamata; karamell: |
| ex 1702 30 | glükoos ja glükoosisiirup, mis ei sisalda fruktoosi või mille kuivaine fruktoosisisaldus on alla 20 % massist: |
| | muud: |
| ex 1702 30 50 | valge kristalliline aglomeeritud või aglomeerimata pulber, mille kuivaine glükoosisisaldus on alla 99 % massist |
| ex 1702 30 90 | muud, mille kuivaine glükoosisisaldus on alla 99 % massist |
| ex 1702 40 | glükoos ja glükoosisiirup kuivaine fruktoosisisaldusega vähemalt 20 % massist, kuid alla 50 % massist, v.a invertsuhkur: |
| 1702 40 90 | muud |
| ex 1702 90 | muud, sealhulgas invertsuhkur ja muu suhkru ning suhkrusiirupi segud kuivaine fruktoosisisaldusega 50 % massist: |
| 1702 90 50 | maltodekstriin ja maltodekstriinisiirup |
| karamell: |
| muud: |
| 1702 90 75 | pulbrina, aglomeeritud või aglomeerimata |
| 1702 90 79 | muud |
| 2106 | Mujal nimetamata toiduvalmistised: |
| ex 2106 90 | muud |
| lõhna- ja maitseainetega või värvilisandiga suhkrusiirupid: |
| muud |
| 2106 90 55 | glükoosisiirupid ja siirupid maltodekstriinist |
| ex 2302 | Kliid, pebred jm teraviljade tuulamis-, jahvatus- vm töötlusjäägid, granuleeritud või granuleerimata |
| ex 2303 | Tärklise tootmisjäägid jms jäätmed, suhkrupeedist, suhkruroost või muust toorainest suhkru tootmise, õllepruulimise ja kääritamise ning destilleerimise jäätmed, granuleeritud või granuleerimata: |
| 2303 10 | tärklise tootmisjäägid jms jäätmed |
| 2303 30 00 | õllepruulimise või piirituse destilleerimise jäätmed |
| ex 2306 | Õlikoogid jm taimsete rasvade või õlide (v.a rubriikides 2304 ja 2305 esitatute) ekstraheerimise tahked jäätmed, peenestatud või peenestamata, granuleeritud või granuleerimata: |
| muud |
| 2306 90 05 | maisi-idudest |
| ex 2308 | Mujal nimetamata taimse päritoluga loomasöödaks kasutatavad tooted, jäätmed ja kõrvalproduktid, granuleeritud või granuleerimata: |
| 2308 00 40 | tammetõrud ja hobukastanid; puuviljade ja marjade, v.a viinamarjade pressimisjäägid |
| 2309 | Loomasöödana kasutatavad tooted: |
| ex 2309 10 | kassi- ja koeratoit, jaemüügiks pakendatud: |
| 2309 10 11
  2309 10 13
  2309 10 31
  2309 10 33
  2309 10 51
  2309 10 53 | mis sisaldavad tärklist või alamrubriikidesse 1702 30 50, 1702 30 90, 1702 40 90, 1702 90 50 ja 2106 90 55 kuuluvat glükoosi, glükoosisiirupit, maltodekstriini või maltodekstriinisiirupit või piimatooteid |
| ex 2309 90 | muud: |
| 2309 90 20 | kombineeritud nomenklatuuri grupi 23 lisamärkuses 5 kirjeldatud tooted |
| muud, sh eelsegud: |
| 2309 90 31
  2309 90 33
  2309 90 41
  2309 90 43
  2309 90 51
  2309 90 53 | mis sisaldavad tärklist või alamrubriikidesse 1702 30 50, 1702 30 90, 1702 40 90, 1702 90 50 ja 2106 90 55 kuuluvat glükoosi, glükoosisiirupit, maltodekstriini või maltodekstriinisiirupit või piimatooteid |
| (1) | Käesolevas alamrubriigis tähendab mõiste „piimatooted” tooteid, mis kuuluvad rubriikidesse 0401–0406, samuti alamrubriikidesse 1702 11, 1702 19 ja 2106 90 51 kuuluvaid tooteid. |

CN-kood

Kirjeldus

(a)

0709 90 60

Suhkrumais, värske või jahutatud

0712 90 19

Kuivatatud suhkrumais (tervelt, tükeldatult, viilutatult, purustatult või pulbrina), muul viisil töötlemata (v.a hübriidid seemneks)

1001 90 91

Harilik nisu ja meslin seemneks

1001 90 99

Speltanisu, harilik nisu ja meslin (v.a seemneks)

1002 00 00

Rukis

1003 00

Oder

1004 00

Kaer

1005 10 90

Maisiterad, seemneks (v.a hübriidid)

1005 90 00

Mais (v.a seemneks)

1007 00 90

Terasorgo (v.a hübriidid seemneks)

1008

Tatar, hirss ja kanaari paelrohi; muu teravili

(b)

1001 10

Kõva nisu

(c)

1101 00 00

Püülijahu nisust või meslinist

1102 10 00

Rukkijahu

1103 11

Nisutangud ja -lihtjahu

1107

Linnased, röstitud või röstimata

(d)

0714

Maniokk, maranta, saalep, maapirn, bataat jms kõrge tärklise- või inuliinisisaldusega juured ja mugulad (värsked, jahutatud, külmutatud või kuivatatud, tükeldamata või tükeldatud või graanulitena); saagopalmi säsi

ex 1102

Püülijahu muust teraviljast, v.a nisust ja meslinist:

1102 20

maisijahu

1102 90

muud:

1102 90 10

odrajahu

1102 90 30

kaerajahu

1102 90 90

muud

ex 1103

Teraviljatangud, -lihtjahu ja -graanulid, v.a nisutangud ja -lihtjahu (alamrubriik 1103 11), riisitangud ja -lihtjahu (alamrubriik 1103 19 50) ja riisigraanulid (alamrubriik 1103 20 50)

ex 1104

Muul viisil töödeldud teravili (näiteks kroovitud, valtsitud, helvestatud, kruupideks jahvatatud, lõigatud või jämejahvatusega), v.a rubriigi 1006 riis ja alamrubriiki 1104 19 91 kuuluv helvestatud riis; terved, valtsitud, helvestatud või jahvatatud teraviljaidud

1106 20

Peen- ja jämejahu ning pulber rubriigi 0714 saagost, juurtest või mugulatest

ex 1108

Tärklis; inuliin:

tärklis:

1108 11 00

nisutärklis

1108 12 00

maisitärklis

1108 13 00

kartulitärklis

1108 14 00

maniokitärklis

ex 1108 19

muu tärklis:

1108 19 90

muud

1109 00 00

Nisugluteen, kuivatatud või kuivatamata

1702

Muud suhkrud, sh keemiliselt puhas laktoos, maltoos, glükoos ja fruktoos, tahkel kujul; maitse- ja värvainelisanditeta suhkrusiirupid; tehismesi, naturaalse meega segatud või segamata; karamell:

ex 1702 30

glükoos ja glükoosisiirup, mis ei sisalda fruktoosi või mille kuivaine fruktoosisisaldus on alla 20 % massist:

muud:

ex 1702 30 50

valge kristalliline aglomeeritud või aglomeerimata pulber, mille kuivaine glükoosisisaldus on alla 99 % massist

ex 1702 30 90

muud, mille kuivaine glükoosisisaldus on alla 99 % massist

ex 1702 40

glükoos ja glükoosisiirup kuivaine fruktoosisisaldusega vähemalt 20 % massist, kuid alla 50 % massist, v.a invertsuhkur:

1702 40 90

muud

ex 1702 90

muud, sealhulgas invertsuhkur ja muu suhkru ning suhkrusiirupi segud kuivaine fruktoosisisaldusega 50 % massist:

1702 90 50

maltodekstriin ja maltodekstriinisiirup

karamell:

muud:

1702 90 75

pulbrina, aglomeeritud või aglomeerimata

1702 90 79

muud

2106

Mujal nimetamata toiduvalmistised:

ex 2106 90

muud

lõhna- ja maitseainetega või värvilisandiga suhkrusiirupid:

muud

2106 90 55

glükoosisiirupid ja siirupid maltodekstriinist

ex 2302

Kliid, pebred jm teraviljade tuulamis-, jahvatus- vm töötlusjäägid, granuleeritud või granuleerimata

ex 2303

Tärklise tootmisjäägid jms jäätmed, suhkrupeedist, suhkruroost või muust toorainest suhkru tootmise, õllepruulimise ja kääritamise ning destilleerimise jäätmed, granuleeritud või granuleerimata:

2303 10

tärklise tootmisjäägid jms jäätmed

2303 30 00

õllepruulimise või piirituse destilleerimise jäätmed

ex 2306

Õlikoogid jm taimsete rasvade või õlide (v.a rubriikides 2304 ja 2305 esitatute) ekstraheerimise tahked jäätmed, peenestatud või peenestamata, granuleeritud või granuleerimata:

muud

2306 90 05

maisi-idudest

ex 2308

Mujal nimetamata taimse päritoluga loomasöödaks kasutatavad tooted, jäätmed ja kõrvalproduktid, granuleeritud või granuleerimata:

2308 00 40

tammetõrud ja hobukastanid; puuviljade ja marjade, v.a viinamarjade pressimisjäägid

2309

Loomasöödana kasutatavad tooted:

ex 2309 10

kassi- ja koeratoit, jaemüügiks pakendatud:

2309 10 11

2309 10 13

2309 10 31

2309 10 33

2309 10 51

2309 10 53

mis sisaldavad tärklist või alamrubriikidesse 1702 30 50, 1702 30 90, 1702 40 90, 1702 90 50 ja 2106 90 55 kuuluvat glükoosi, glükoosisiirupit, maltodekstriini või maltodekstriinisiirupit või piimatooteid

ex 2309 90

muud:

2309 90 20

kombineeritud nomenklatuuri grupi 23 lisamärkuses 5 kirjeldatud tooted

muud, sh eelsegud:

2309 90 31

2309 90 33

2309 90 41

2309 90 43

2309 90 51

2309 90 53

mis sisaldavad tärklist või alamrubriikidesse 1702 30 50, 1702 30 90, 1702 40 90, 1702 90 50 ja 2106 90 55 kuuluvat glükoosi, glükoosisiirupit, maltodekstriini või maltodekstriinisiirupit või piimatooteid

(1)

Käesolevas alamrubriigis tähendab mõiste „piimatooted” tooteid, mis kuuluvad rubriikidesse 0401–0406, samuti alamrubriikidesse 1702 11, 1702 19 ja 2106 90 51 kuuluvaid tooteid.

II osa:   Riis

Riisisektoris reguleerib käesolev määrus järgmises tabelis loetletud tooteid:

| CN-kood | Kirjeldus |
| --- | --- |
| (a) | 1006 10 21 kuni
  1006 10 98 | Koorimata riis, v.a seemneks |
| 1006 20 | Kooritud (pruun) riis |
| 1006 30 | Poolkroovitud või kroovitud riis, poleeritud või poleerimata, glaseeritud või glaseerimata |
| (b) | 1006 40 00 | Purustatud riis |
| (c) | 1102 90 50 | Riisijahu |
| 1103 19 50 | Riisitangud ja -lihtjahu |
| 1103 20 50 | Riisigraanulid |
| 1104 19 91 | Helvestatud riis |
| ex 1104 19 99 | Valtsitud riisiterad |
| 1108 19 10 | Riisitärklis |

CN-kood

Kirjeldus

(a)

1006 10 21 kuni

1006 10 98

Koorimata riis, v.a seemneks

1006 20

Kooritud (pruun) riis

1006 30

Poolkroovitud või kroovitud riis, poleeritud või poleerimata, glaseeritud või glaseerimata

(b)

1006 40 00

Purustatud riis

(c)

1102 90 50

Riisijahu

1103 19 50

Riisitangud ja -lihtjahu

1103 20 50

Riisigraanulid

1104 19 91

Helvestatud riis

ex 1104 19 99

Valtsitud riisiterad

1108 19 10

Riisitärklis

III osa:   Suhkur

Suhkrusektoris reguleerib käesolev määrus järgmises tabelis loetletud tooteid:

| CN-kood | Kirjeldus |
| --- | --- |
| (a) | 1212 91 | Suhkrupeet |
| 1212 99 20 | Suhkruroog |
| (b) | 1701 | Roosuhkur ja peedisuhkur ning keemiliselt puhas sahharoos tahkel kujul |
| (c) | 1702 20 | Vahtrasuhkur ja vahtrasiirup |
| 1702 60 95 ja 1702 90 95 | Muud suhkrud kui laktoos, glükoos, maltodekstriin ja isoglükoos, tahkel kujul ja suhkrusiirupid, maitse- ja värvainelisanditeta |
| 1702 90 71 | Karamell kuivaine sahharoosisisaldusega vähemalt 50 % massist |
| 2106 90 59 | Lõhna- ja maitseainetega või värvilisandiga suhkrusiirupid, v.a isoglükoosi-, laktoosi- ja glükoosisiirupid ning siirupid maltodekstriinist |
| (d) | 1702 30 10
  1702 40 10
  1702 60 10
  1702 90 30 | Isoglükoos |
| (e) | 1702 60 80
  1702 90 80 | Inuliinisiirup |
| (f) | 1703 | Melass, mis on saadud suhkru ekstraheerimisel või rafineerimisel |
| (g) | 2106 90 30 | Lõhna- ja maitseainetega või värvilisandiga isoglükoosisiirup |
| (h) | 2303 20 | Suhkrupeedi või suhkruroo pressimisjäägid jm suhkrutootmisjäätmed |

CN-kood

Kirjeldus

(a)

1212 91

Suhkrupeet

1212 99 20

Suhkruroog

(b)

1701

Roosuhkur ja peedisuhkur ning keemiliselt puhas sahharoos tahkel kujul

(c)

1702 20

Vahtrasuhkur ja vahtrasiirup

1702 60 95 ja 1702 90 95

Muud suhkrud kui laktoos, glükoos, maltodekstriin ja isoglükoos, tahkel kujul ja suhkrusiirupid, maitse- ja värvainelisanditeta

1702 90 71

Karamell kuivaine sahharoosisisaldusega vähemalt 50 % massist

2106 90 59

Lõhna- ja maitseainetega või värvilisandiga suhkrusiirupid, v.a isoglükoosi-, laktoosi- ja glükoosisiirupid ning siirupid maltodekstriinist

(d)

1702 30 10

1702 40 10

1702 60 10

1702 90 30

Isoglükoos

(e)

1702 60 80

1702 90 80

Inuliinisiirup

(f)

1703

Melass, mis on saadud suhkru ekstraheerimisel või rafineerimisel

(g)

2106 90 30

Lõhna- ja maitseainetega või värvilisandiga isoglükoosisiirup

(h)

2303 20

Suhkrupeedi või suhkruroo pressimisjäägid jm suhkrutootmisjäätmed

IV osa:   Kuivsööt

Kuivsöödasektoris reguleerib käesolev määrus järgmises tabelis loetletud tooteid:

| CN-kood | Kirjeldus |
| --- | --- |
| (a) | ex 1214 10 00 | Lutsernijahu ja -graanulid, kunstlikult kuuma õhu käes kuivatatud |
| Muul viisil kuivatatud ja jahvatatud lutsernijahu ja -graanulid |
| ex 1214 90 90 | Lutsern, esparsett, ristik, lupiin, vikk jm kunstlikult kuuma õhu käes kuivatatud söödad, v.a hein, söödakapsas ja heina sisaldavad tooted |
| Muul viisil kuivatatud ja jahvatatud lutsern, esparsett, ristik, lupiin, vikk, mesikas, põld-seahernes ja harilik nõiahammas |
| (b) | ex 2309 90 99 | Lutsernimahlast ja rohumahlast saadud valgukontsentraadid |
| Veetustatud tooted, mis on eranditult saadud eespool nimetatud kontsentraatide valmistamisel tekkinud tahketest jääkidest ja mahlast |

CN-kood

Kirjeldus

(a)

ex 1214 10 00

Lutsernijahu ja -graanulid, kunstlikult kuuma õhu käes kuivatatud

Muul viisil kuivatatud ja jahvatatud lutsernijahu ja -graanulid

ex 1214 90 90

Lutsern, esparsett, ristik, lupiin, vikk jm kunstlikult kuuma õhu käes kuivatatud söödad, v.a hein, söödakapsas ja heina sisaldavad tooted

Muul viisil kuivatatud ja jahvatatud lutsern, esparsett, ristik, lupiin, vikk, mesikas, põld-seahernes ja harilik nõiahammas

(b)

ex 2309 90 99

Lutsernimahlast ja rohumahlast saadud valgukontsentraadid

Veetustatud tooted, mis on eranditult saadud eespool nimetatud kontsentraatide valmistamisel tekkinud tahketest jääkidest ja mahlast

V osa:   Seemned

Seemnesektoris reguleerib käesolev määrus järgmises tabelis loetletud tooteid:

| CN-kood | Kirjeldus |
| --- | --- |
| 0712 90 11 | Suhkrumaisi hübriidid: |
| seemneks |
| 0713 10 10 | Herned (Pisum sativum) |
| seemneks |
| Ex07132000 | Kikerherned (nuudid): |
| seemneks |
| Ex07133100 | Aedoad sordist Vigna mungo (L.) Hepper või Vigna radiata (L.) Wilczek: |
| seemneks |
| Ex07133200 | Kandilised aedoad e adzukioad (Phaseolus või Vigna angularis): |
| seemneks |
| 0713 33 10 | Harilikud aedoad (Phaseolus vulgaris): |
| seemneks |
| Ex07133900 | Muud oad: |
| seemneks |
| Ex07134000 | Läätsed: |
| seemneks |
| Ex07135000 | Põldoad (Vicia faba var. major) ja söödaoad (Vicia faba var. equina, Vicia faba var. minor): |
| seemneks |
| Ex07139000 | Muud kuivatatud kaunviljad: |
| seemneks |
| 1001 90 10 | Speltanisu: |
| seemneks |
| Ex10 05 10 | Maisi hübriidsordid seemneks |
| 1006 10 10 | Koorimata riis: |
| seemneks |
| 1007 00 10 | Terasorgo hübriidid: |
| seemneks |
| 1201 00 10 | Sojauba, purustatud või purustamata: |
| seemneks |
| 1202 10 10 | Lüdimata maapähkel, röstimata või muul viisil kuumtöötlemata: |
| seemneks |
| 1204 00 10 | Linaseemned, purustatud või purustamata: |
| seemneks |
| 1205 10 10 ja
  ex 1205 90 00 | Rapsi- või rüpsiseemned, purustatud või purustamata: |
| seemneks |
| 1206 00 10 | Päevalilleseemned, purustatud või purustamata: |
| seemneks |
| Ex12 07 | Muud õliseemned ja õliviljad, purustatud või purustamata: |
| seemneks |
| 1209 | Seemned, viljad ja eosed: |
| külviks |

CN-kood

Kirjeldus

0712 90 11

Suhkrumaisi hübriidid:

seemneks

0713 10 10

Herned (Pisum sativum)

seemneks

Ex07132000

Kikerherned (nuudid):

seemneks

Ex07133100

Aedoad sordist Vigna mungo (L.) Hepper või Vigna radiata (L.) Wilczek:

seemneks

Ex07133200

Kandilised aedoad e adzukioad (Phaseolus või Vigna angularis):

seemneks

0713 33 10

Harilikud aedoad (Phaseolus vulgaris):

seemneks

Ex07133900

Muud oad:

seemneks

Ex07134000

Läätsed:

seemneks

Ex07135000

Põldoad (Vicia faba var. major) ja söödaoad (Vicia faba var. equina, Vicia faba var. minor):

seemneks

Ex07139000

Muud kuivatatud kaunviljad:

seemneks

1001 90 10

Speltanisu:

seemneks

Ex10 05 10

Maisi hübriidsordid seemneks

1006 10 10

Koorimata riis:

seemneks

1007 00 10

Terasorgo hübriidid:

seemneks

1201 00 10

Sojauba, purustatud või purustamata:

seemneks

1202 10 10

Lüdimata maapähkel, röstimata või muul viisil kuumtöötlemata:

seemneks

1204 00 10

Linaseemned, purustatud või purustamata:

seemneks

1205 10 10 ja

ex 1205 90 00

Rapsi- või rüpsiseemned, purustatud või purustamata:

seemneks

1206 00 10

Päevalilleseemned, purustatud või purustamata:

seemneks

Ex12 07

Muud õliseemned ja õliviljad, purustatud või purustamata:

seemneks

1209

Seemned, viljad ja eosed:

külviks

VI osa:   Humal

| 1. | Humalasektoris reguleerib käesolev määrus järgmises tabelis loetletud tooteid






  CN-kood | Kirjeldus |
| --- | --- | --- |
| 1210 | Humalakäbid, värsked või kuivatatud, ka jahvatatud, pulbristatud või graanulitena; lupuliin |

1.

Humalasektoris reguleerib käesolev määrus järgmises tabelis loetletud tooteid

CN-kood

Kirjeldus

1210

Humalakäbid, värsked või kuivatatud, ka jahvatatud, pulbristatud või graanulitena; lupuliin

| 2. | Käesoleva määruse eeskirju, mis käsitlevad turustamist ja kaubavahetust kolmandate riikidega, kohaldatakse ka järgmiste toodete suhtes:






  CN-kood | Kirjeldus |
| --- | --- | --- |
| 1302 13 00 | Taimemahlad ja -ekstraktid humalast |

2.

Käesoleva määruse eeskirju, mis käsitlevad turustamist ja kaubavahetust kolmandate riikidega, kohaldatakse ka järgmiste toodete suhtes:

CN-kood

Kirjeldus

1302 13 00

Taimemahlad ja -ekstraktid humalast

VII osa:   Oliiviõli ja lauaoliivid

Oliivõli ja lauaoliivide sektoris reguleerib käesolev määrus järgmises tabelis loetletud tooteid:

| CN-kood | Kirjeldus |
| --- | --- |
| (a) | 1509 | Oliiviõli ja selle fraktsioonid, rafineeritud või rafineerimata, kuid keemiliselt modifitseerimata |
| 1510 00 | Muud oliividest saadud õlid ja nende fraktsioonid, rafineeritud või rafineerimata, kuid keemiliselt modifitseerimata, k.a nende õlide või fraktsioonide segud rubriigi 1509 õlide või nende fraktsioonidega |
| (b) | 0709 90 31 | Oliivid, värsked või jahutatud, muuks kasutuseks peale õli tootmise |
| 0709 90 39 | Muud oliivid, värsked või jahutatud |
| 0710 80 10 | Oliivid (toored või eelnevalt aurutatud või keedetud), külmutatud |
| 0711 20 | Ajutiseks säilitamiseks konserveeritud oliivid (näiteks gaasilise vääveldioksiidiga, soolvees, väävlishapus vees või muus konserveerivas lahuses), kuid kohe tarbimiseks kõlbmatud |
| ex 0712 90 90 | Kuivatatud oliivid (tervelt, tükeldatult, viilutatult, purustatult või pulbrina), muul viisil töötlemata |
| 2001 90 65 | Oliivid, äädika või äädikhappega toiduks valmistatud või konserveeritud |
| ex 2004 90 30 | Oliivid, toiduks valmistatud või konserveeritud ilma äädika või äädikhappeta, külmutatud |
| 2005 70 | Oliivid, toiduks valmistatud või konserveeritud ilma äädika või äädikhappeta, külmutamata |
| (c) | 1522 00 31
  1522 00 39 | Loomsete või taimsete rasvainete või vahade töötlemise jäägid, mis sisaldavad oliiviõli omadustega õlisid |
| 2306 90 11
  2306 90 19 | Õlikoogid ja muud oliivõli ekstraheerimise jäägid |

CN-kood

Kirjeldus

(a)

1509

Oliiviõli ja selle fraktsioonid, rafineeritud või rafineerimata, kuid keemiliselt modifitseerimata

1510 00

Muud oliividest saadud õlid ja nende fraktsioonid, rafineeritud või rafineerimata, kuid keemiliselt modifitseerimata, k.a nende õlide või fraktsioonide segud rubriigi 1509 õlide või nende fraktsioonidega

(b)

0709 90 31

Oliivid, värsked või jahutatud, muuks kasutuseks peale õli tootmise

0709 90 39

Muud oliivid, värsked või jahutatud

0710 80 10

Oliivid (toored või eelnevalt aurutatud või keedetud), külmutatud

0711 20

Ajutiseks säilitamiseks konserveeritud oliivid (näiteks gaasilise vääveldioksiidiga, soolvees, väävlishapus vees või muus konserveerivas lahuses), kuid kohe tarbimiseks kõlbmatud

ex 0712 90 90

Kuivatatud oliivid (tervelt, tükeldatult, viilutatult, purustatult või pulbrina), muul viisil töötlemata

2001 90 65

Oliivid, äädika või äädikhappega toiduks valmistatud või konserveeritud

ex 2004 90 30

Oliivid, toiduks valmistatud või konserveeritud ilma äädika või äädikhappeta, külmutatud

2005 70

Oliivid, toiduks valmistatud või konserveeritud ilma äädika või äädikhappeta, külmutamata

(c)

1522 00 31

1522 00 39

Loomsete või taimsete rasvainete või vahade töötlemise jäägid, mis sisaldavad oliiviõli omadustega õlisid

2306 90 11

2306 90 19

Õlikoogid ja muud oliivõli ekstraheerimise jäägid

VIII osa:   Kiu tootmiseks kasvatatav lina ja kanep

Kiu tootmiseks kasvatatava lina ja kanepi sektoris reguleerib käesolev määrus järgmises tabelis loetletud tooteid:

| CN-kood | Kirjeldus |
| --- | --- |
| 5301 | Lina, toores või töödeldud (kuid ketramata); linatakud ja -jäätmed (sh lõngajäätmed ja kohestatud jäätmed) |
| 5302 | Harilik kanep (Cannabis sativa L.), toores või töödeldud, kuid ketramata; kanepitakud ja -jäätmed (sh lõngajäätmed ja kohestatud jäätmed) |

CN-kood

Kirjeldus

5301

Lina, toores või töödeldud (kuid ketramata); linatakud ja -jäätmed (sh lõngajäätmed ja kohestatud jäätmed)

5302

Harilik kanep (Cannabis sativa L.), toores või töödeldud, kuid ketramata; kanepitakud ja -jäätmed (sh lõngajäätmed ja kohestatud jäätmed)

IX osa:   Puu- ja köögivili

Puu- ja köögiviljasektoris reguleerib käesolev määrus järgmises tabelis loetletud tooteid:

| CN-kood | Kirjeldus |
| --- | --- |
| 0702 00 00 | Tomatid, värsked või jahutatud |
| 0703 | Sibul, šalott, küüslauk, porrulauk jm laugud, värsked või jahutatud |
| 0704 | Kapsas, lillkapsas, nuikapsas, lehtkapsas ja muu söödav kapsas perekonnast Brassica, värske või jahutatud |
| 0705 | Aedsalat (Lactuca sativa) ja sigur (Cichorium spp.), värske või jahutatud |
| 0706 | Porgand, naeris, söögipeet, aed-piimjuur, juurseller, redis jms söödav juurvili, värske või jahutatud |
| 0707 00 | Kurgid ja kornišonid, värsked või jahutatud |
| 0708 | Kaunviljad, poetatud või poetamata, värsked või jahutatud |
| ex 0709 | Muu köögivili, värske või jahutatud, v.a alamrubriikidesse 0709 60 91, 0709 60 95, 0709 60 99, 0709 90 31, 0709 90 39 ja 0709 90 60 kuuluv köögivili |
| ex 0802 | Muud pähklid, värsked või kuivatatud, lüditud või lüdimata, kooritud või koorimata, v.a alamrubriiki 0802 90 20 kuuluvad beetli- ja koolapähklid |
| 0803 00 11 | Värsked jahubanaanid |
| ex 0803 00 90 | Kuivatatud jahubanaanid |
| 0804 20 10 | Värsked viigimarjad |
| 0804 30 00 | Ananassid |
| 0804 40 00 | Avokaadod |
| 0804 50 00 | Guajaavid, mangod ja mangostanid |
| 0805 | Värsked või kuivatatud tsitrusviljad |
| 0806 10 10 | Värsked lauaviinamarjad |
| 0807 | Värsked melonid (k.a arbuusid) ja papaiad |
| 0808 | Värsked õunad, pirnid ja küdooniad |
| 0809 | Värsked aprikoosid, kirsid, virsikud (k.a nektariinid), ploomid ja laukaploomid |
| 0810 | Muud värsked marjad ja puuviljad |
| 0813 50 31
  0813 50 39 | Segud, mis koosnevad eranditult rubriikidesse 0801 ja 0802 kuuluvatest pähklitest |
| 0910 20 | Safran |
| ex 0910 99 | Aed-liivatee, värske või jahutatud |
| ex 1211 90 85 | Värske või jahutatud basiilik, meliss, münt, harilik pune (oregano), rosmariin, salvei |
| 1212 99 30 | Jaanileivapuu kaunad |

CN-kood

Kirjeldus

0702 00 00

Tomatid, värsked või jahutatud

0703

Sibul, šalott, küüslauk, porrulauk jm laugud, värsked või jahutatud

0704

Kapsas, lillkapsas, nuikapsas, lehtkapsas ja muu söödav kapsas perekonnast Brassica, värske või jahutatud

0705

Aedsalat (Lactuca sativa) ja sigur (Cichorium spp.), värske või jahutatud

0706

Porgand, naeris, söögipeet, aed-piimjuur, juurseller, redis jms söödav juurvili, värske või jahutatud

0707 00

Kurgid ja kornišonid, värsked või jahutatud

0708

Kaunviljad, poetatud või poetamata, värsked või jahutatud

ex 0709

Muu köögivili, värske või jahutatud, v.a alamrubriikidesse 0709 60 91, 0709 60 95, 0709 60 99, 0709 90 31, 0709 90 39 ja 0709 90 60 kuuluv köögivili

ex 0802

Muud pähklid, värsked või kuivatatud, lüditud või lüdimata, kooritud või koorimata, v.a alamrubriiki 0802 90 20 kuuluvad beetli- ja koolapähklid

0803 00 11

Värsked jahubanaanid

ex 0803 00 90

Kuivatatud jahubanaanid

0804 20 10

Värsked viigimarjad

0804 30 00

Ananassid

0804 40 00

Avokaadod

0804 50 00

Guajaavid, mangod ja mangostanid

0805

Värsked või kuivatatud tsitrusviljad

0806 10 10

Värsked lauaviinamarjad

0807

Värsked melonid (k.a arbuusid) ja papaiad

0808

Värsked õunad, pirnid ja küdooniad

0809

Värsked aprikoosid, kirsid, virsikud (k.a nektariinid), ploomid ja laukaploomid

0810

Muud värsked marjad ja puuviljad

0813 50 31

0813 50 39

Segud, mis koosnevad eranditult rubriikidesse 0801 ja 0802 kuuluvatest pähklitest

0910 20

Safran

ex 0910 99

Aed-liivatee, värske või jahutatud

ex 1211 90 85

Värske või jahutatud basiilik, meliss, münt, harilik pune (oregano), rosmariin, salvei

1212 99 30

Jaanileivapuu kaunad

X osa:   Töödeldud puu- ja köögiviljasaadused

Töödeldud puu- ja köögiviljasaaduste sektoris reguleerib käesolev määrus järgmises tabelis loetletud tooteid:

| CN-kood | Kirjeldus |
| --- | --- |
| (a) | ex 0710 | Külmutatud köögivili, toores või eelnevalt aurutatud või keedetud, v.a alamrubriigi 0710 40 00 suhkrumais, alamrubriigi 0710 80 10 oliivid ja alamrubriigi 0710 80 59 perekonda Capsicum või Pimenta kuuluvad viljad |
| ex 0711 | Ajutiseks säilitamiseks konserveeritud köögivili (näiteks gaasilise vääveldioksiidiga, soolvees, väävlishapus vees või muus konserveerivas lahuses), kuid kohe tarbimiseks kõlbmatud, v.a alamrubriigi 0711 20 oliivid, alamrubriigi 0711 90 10 perekonda Capsicum või Pimenta kuuluvad viljad ning alamrubriigi 0711 90 30 suhkrumais |
| ex 0712 | Kuivatatud köögivili (tervelt, tükeldatult, viilutatult, purustatult või pulbrina), muul viisil töötlemata, v.a alamrubriiki ex 0712 90 05 kuuluvad inimtoiduks kõlbmatud kunstlikult kuuma õhu käes kuivatatud kartulid, alamrubriikidesse ex 0712 90 11 ja 0712 90 19 kuuluv suhkrumais ning alamrubriiki ex 0712 90 90 kuuluvad oliivid |
| 0804 20 90 | Kuivatatud viigimarjad |
| 0806 20 | Kuivatatud viinamarjad |
| ex 0811 | Külmutatud puuviljad, marjad ja pähklid, kuumtöötlemata, aurutatud või vees keedetud, ilma suhkru- või muu magusainelisandita, v.a alamrubriiki ex 0811 90 95 kuuluvad külmutatud banaanid |
| ex 0812 | Lühiajaliseks säilitamiseks konserveeritud puuviljad, marjad ja pähklid (näiteks gaasilise vääveldioksiidiga, soolvees, väävlishapus vees või muus konserveerivas lahuses), kuid kohe tarbimiseks kõlbmatud, v.a lühiajaliseks säilitamiseks konserveeritud banaanid, mis kuuluvad alamrubriiki ex 0812 90 98 |
| ex 0813 | Kuivatatud puuviljad ja marjad, v.a rubriikide 0801–0806 puuviljad; selle grupi pähklite või kuivatatud puuviljade ja marjade segud, v.a üksnes rubriikidesse 0801 ja 0802 kuuluvatest pähklitest koosnevad pähkli- ja kuivatatud pähklite segud, mis kuuluvad alamrubriikidesse 0813 50 31 ja 0813 50 39 |
| 0814 00 00 | Tsitrusviljade või meloni (k.a arbuusi) koor, värske, külmutatud, kuivatatud või lühiajaliselt säilitatud soolvees, väävlishapus vees või muus konserveerivas lahuses |
| 0904 20 10 | Kuivatatud paprika, purustamata ja jahvatamata |
| (b) | ex 0811 | Külmutatud puuviljad, marjad ja pähklid, kuumtöötlemata, aurutatud või vees keedetud, suhkru- või muu magusainelisandiga |
| ex 1302 20 | Pektiinid, pektinaadid ja pektaadid |
| ex 2001 | Köögiviljad, puuviljad, marjad, pähklid jm taimede söödavad osad, äädika või äädikhappega toiduks valmistatud või konserveeritud, v.a:






  — | perekonda Capsicum kuuluvate taimede viljad, v.a alamrubriiki 2001 90 20 kuuluvad magus ja mahe paprika ning piment |

CN-kood

Kirjeldus

(a)

ex 0710

Külmutatud köögivili, toores või eelnevalt aurutatud või keedetud, v.a alamrubriigi 0710 40 00 suhkrumais, alamrubriigi 0710 80 10 oliivid ja alamrubriigi 0710 80 59 perekonda Capsicum või Pimenta kuuluvad viljad

ex 0711

Ajutiseks säilitamiseks konserveeritud köögivili (näiteks gaasilise vääveldioksiidiga, soolvees, väävlishapus vees või muus konserveerivas lahuses), kuid kohe tarbimiseks kõlbmatud, v.a alamrubriigi 0711 20 oliivid, alamrubriigi 0711 90 10 perekonda Capsicum või Pimenta kuuluvad viljad ning alamrubriigi 0711 90 30 suhkrumais

ex 0712

Kuivatatud köögivili (tervelt, tükeldatult, viilutatult, purustatult või pulbrina), muul viisil töötlemata, v.a alamrubriiki ex 0712 90 05 kuuluvad inimtoiduks kõlbmatud kunstlikult kuuma õhu käes kuivatatud kartulid, alamrubriikidesse ex 0712 90 11 ja 0712 90 19 kuuluv suhkrumais ning alamrubriiki ex 0712 90 90 kuuluvad oliivid

0804 20 90

Kuivatatud viigimarjad

0806 20

Kuivatatud viinamarjad

ex 0811

Külmutatud puuviljad, marjad ja pähklid, kuumtöötlemata, aurutatud või vees keedetud, ilma suhkru- või muu magusainelisandita, v.a alamrubriiki ex 0811 90 95 kuuluvad külmutatud banaanid

ex 0812

Lühiajaliseks säilitamiseks konserveeritud puuviljad, marjad ja pähklid (näiteks gaasilise vääveldioksiidiga, soolvees, väävlishapus vees või muus konserveerivas lahuses), kuid kohe tarbimiseks kõlbmatud, v.a lühiajaliseks säilitamiseks konserveeritud banaanid, mis kuuluvad alamrubriiki ex 0812 90 98

ex 0813

Kuivatatud puuviljad ja marjad, v.a rubriikide 0801–0806 puuviljad; selle grupi pähklite või kuivatatud puuviljade ja marjade segud, v.a üksnes rubriikidesse 0801 ja 0802 kuuluvatest pähklitest koosnevad pähkli- ja kuivatatud pähklite segud, mis kuuluvad alamrubriikidesse 0813 50 31 ja 0813 50 39

0814 00 00

Tsitrusviljade või meloni (k.a arbuusi) koor, värske, külmutatud, kuivatatud või lühiajaliselt säilitatud soolvees, väävlishapus vees või muus konserveerivas lahuses

0904 20 10

Kuivatatud paprika, purustamata ja jahvatamata

(b)

ex 0811

Külmutatud puuviljad, marjad ja pähklid, kuumtöötlemata, aurutatud või vees keedetud, suhkru- või muu magusainelisandiga

ex 1302 20

Pektiinid, pektinaadid ja pektaadid

ex 2001

Köögiviljad, puuviljad, marjad, pähklid jm taimede söödavad osad, äädika või äädikhappega toiduks valmistatud või konserveeritud, v.a:

—

perekonda Capsicum kuuluvate taimede viljad, v.a alamrubriiki 2001 90 20 kuuluvad magus ja mahe paprika ning piment

| — | alamrubriigi 2001 90 30 suhkrumais (Zea mays var. saccharata) |
| --- | --- |

—

alamrubriigi 2001 90 30 suhkrumais (Zea mays var. saccharata)

| — | alamrubriiki 2001 90 40 kuuluvad jamss, bataat jms toiduks kasutatavad taimeosad, mis sisaldavad vähemalt 5 % massist tärklist |
| --- | --- |

—

alamrubriiki 2001 90 40 kuuluvad jamss, bataat jms toiduks kasutatavad taimeosad, mis sisaldavad vähemalt 5 % massist tärklist

| — | alamrubriiki 2001 90 60 kuuluvad palmipungad |
| --- | --- |

—

alamrubriiki 2001 90 60 kuuluvad palmipungad

| — | alamrubriiki 2001 90 65 kuuluvad oliivid |
| --- | --- |

—

alamrubriiki 2001 90 65 kuuluvad oliivid

| — | viinamarjalehed, humalavõrsed jm söödavad taimeosad, mis kuuluvad alamrubriiki ex 2001 90 97 |
| --- | --- |

—

viinamarjalehed, humalavõrsed jm söödavad taimeosad, mis kuuluvad alamrubriiki ex 2001 90 97

2002

Tomatid, toiduks valmistatud või konserveeritud ilma äädika või äädikhappeta

2003

Seened ja trühvlid, toiduks valmistatud või konserveeritud ilma äädika või äädikhappeta

ex 2004

Muud köögiviljad, toiduks valmistatud või konserveeritud ilma äädika või äädikhappeta, külmutatud, v.a rubriigis 2006 nimetatud tooted, v.a alamrubriiki ex 2004 90 10 kuuluv suhkrumais (Zea mays var. saccharata), alamrubriiki ex 2004 90 30 kuuluvad oliivid ja alamrubriiki 2004 10 91 kuuluvad kartulid, mis on valmistatud või konserveeritud jahu või helvestena

ex 2005

Muud köögiviljad, toiduks valmistatud või konserveeritud ilma äädikata või äädikhappeta, külmutamata, v.a rubriigis 2006 nimetatud tooted, v.a alamrubriiki 2005 70 kuuluvad oliivid, alamrubriiki ex 2005 80 00 kuuluv suhkrumais (Zea mays var. saccharata), ja perekonda Capsicum kuuluvate taimede viljad, v.a alamrubriiki 2005 99 10 kuuluvad magus ja mahe paprika ning piment ja alamrubriiki 2005 20 10 kuuluvad kartulid, mis on valmistatud või konserveeritud jahu või helvestena

ex 2006 00

Puuviljad, pähklid, puuviljakoored jm taimeosad, suhkrus säilitatud (nõrutatud ja kuivanud, glasuuritud või suhkrustatud), v.a rubriiki ex 2006 00 38 ja ex 2006 00 99 kuuluvad suhkrus säilitatud banaanid

ex 2007

Džemmid, keedised, puuvilja- või marjaželeed, marmelaadid, puuvilja-, marja- või pähklipüreed ja pastad, saadud kuumtöötlemisel, suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma, v.a:

| — | alamrubriiki ex 2007 10 kuuluvad homogeenitud tooted banaanidest |
| --- | --- |

—

alamrubriiki ex 2007 10 kuuluvad homogeenitud tooted banaanidest

| — | alamrubriikidesse ex 2007 99 39, ex 2007 99 50 ja ex 2007 99 97 kuuluvad banaanikeedised, -želeed, -marmelaadid, -püreed või -pastad |
| --- | --- |

—

alamrubriikidesse ex 2007 99 39, ex 2007 99 50 ja ex 2007 99 97 kuuluvad banaanikeedised, -želeed, -marmelaadid, -püreed või -pastad

ex 2008

Puuviljad ja marjad, pähklid jm söödavad taimeosad, muul viisil toiduks valmistatud või konserveeritud, mujal nimetamata, suhkru-, muu magusaine- või alkoholilisandiga või ilma, v.a:

| — | alamrubriiki 2008 11 10 kuuluv maapähklivõi |
| --- | --- |

—

alamrubriiki 2008 11 10 kuuluv maapähklivõi

| — | alamrubriiki 2008 91 00 kuuluvad palmipungad |
| --- | --- |

—

alamrubriiki 2008 91 00 kuuluvad palmipungad

| — | alamrubriiki 2008 99 85 kuuluv mais |
| --- | --- |

—

alamrubriiki 2008 99 85 kuuluv mais

| — | alamrubriiki 2008 99 91 kuuluvad jamss, bataat jms toiduks kasutatavad taimeosad, mis sisaldavad tärklist vähemalt 5 % massist |
| --- | --- |

—

alamrubriiki 2008 99 91 kuuluvad jamss, bataat jms toiduks kasutatavad taimeosad, mis sisaldavad tärklist vähemalt 5 % massist

| — | viinamarjalehed, humalavõrsed jm söödavad taimeosad, mis kuuluvad alamrubriiki ex 2008 99 99 |
| --- | --- |

—

viinamarjalehed, humalavõrsed jm söödavad taimeosad, mis kuuluvad alamrubriiki ex 2008 99 99

| — | alamrubriikidesse ex 2008 92 59, ex 2008 92 78, ex 2008 92 93 ja ex 2008 92 98 kuuluvad segud banaanidest, muul moel valmistatud või konserveeritud |
| --- | --- |

—

alamrubriikidesse ex 2008 92 59, ex 2008 92 78, ex 2008 92 93 ja ex 2008 92 98 kuuluvad segud banaanidest, muul moel valmistatud või konserveeritud

| — | alamrubriikidesse ex 2008 99 49, ex 2008 99 67 ja ex 2008 99 99 kuuluvad muul viisil valmistatud ja konserveeritud banaanid |
| --- | --- |

—

alamrubriikidesse ex 2008 99 49, ex 2008 99 67 ja ex 2008 99 99 kuuluvad muul viisil valmistatud ja konserveeritud banaanid

ex 2009

Kääritamata, alkoholilisandita marjamahlad, puu- ja köögiviljamahlad (v.a alamrubriikidesse 2009 61 ja 2009 69 kuuluvad viinamarjamahl ja viinamarjavirre ning alamrubriiki ex 2009 80 kuuluv banaanimahl), suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma

XI osa:   Banaanid

Banaanisektoris reguleerib käesolev määrus järgmises tabelis loetletud tooteid:

| CN-kood | Kirjeldus |
| --- | --- |
| 0803 00 19 | Värsked banaanid, v.a jahubanaanid |
| ex 0803 00 90 | Kuivatatud banaanid, v.a jahubanaanid |
| ex 0812 90 98 | Lühiajaliseks säilitamiseks konserveeritud banaanid |
| ex 0813 50 99 | Kuivatatud banaane sisaldavad segud |
| 1106 30 10 | Banaanidest valmistatud peen- ja jämejahu ning pulber |
| ex 2006 00 99 | Suhkrus säilitatud banaanid |
| ex 2007 10 99 | Homogeenitud tooted banaanidest |
| ex 2007 99 39
  ex 2007 99 50
  ex 2007 99 97 | Džemmid, keedised, želeed, marmelaadid, püreed ja pastad banaanidest |
| ex 2008 92 59
  ex 2008 92 78
  ex 2008 92 93
  ex 2008 92 98 | Muul viisil toiduks valmistatud või konserveeritud banaane sisaldavad segud, piirituselisandita |
| ex 2008 99 49
  ex 2008 99 67
  ex 2008 99 99 | Muul viisil toiduks valmistatud või konserveeritud banaanid |
| ex 2009 80 35
  ex 2009 80 38
  ex 2009 80 79
  ex 2009 80 86
  ex 2009 80 89
  ex 2009 80 99 | Banaanimahl |

CN-kood

Kirjeldus

0803 00 19

Värsked banaanid, v.a jahubanaanid

ex 0803 00 90

Kuivatatud banaanid, v.a jahubanaanid

ex 0812 90 98

Lühiajaliseks säilitamiseks konserveeritud banaanid

ex 0813 50 99

Kuivatatud banaane sisaldavad segud

1106 30 10

Banaanidest valmistatud peen- ja jämejahu ning pulber

ex 2006 00 99

Suhkrus säilitatud banaanid

ex 2007 10 99

Homogeenitud tooted banaanidest

ex 2007 99 39

ex 2007 99 50

ex 2007 99 97

Džemmid, keedised, želeed, marmelaadid, püreed ja pastad banaanidest

ex 2008 92 59

ex 2008 92 78

ex 2008 92 93

ex 2008 92 98

Muul viisil toiduks valmistatud või konserveeritud banaane sisaldavad segud, piirituselisandita

ex 2008 99 49

ex 2008 99 67

ex 2008 99 99

Muul viisil toiduks valmistatud või konserveeritud banaanid

ex 2009 80 35

ex 2009 80 38

ex 2009 80 79

ex 2009 80 86

ex 2009 80 89

ex 2009 80 99

Banaanimahl

XII osa:   Vein

Veinisektoris reguleerib käesolev määrus järgmises tabelis loetletud tooteid:

| CN-kood | Kirjeldus |
| --- | --- |
| (a) | 2009 61
  2009 69 | Viinamarjamahl (k.a viinamarjavirre) |
| 2204 30 92
  2204 30 94
  2204 30 96
  2204 30 98 | Muu viinamarjavirre, v.a osaliselt käärinud või kus käärimine on peatatud alkoholi lisamata |
| (b) | ex 2204 | Viinamarjaveinid värsketest viinamarjadest, k.a kangendatud veinid; viinamarjavirre, v.a rubriiki 2009 kuuluv, välja arvatud alamrubriikidesse 2204 30 92, 2204 30 94, 2204 30 96 ja 2204 30 98 kuuluv muu viinamarjavirre |
| (c) | 0806 10 90 | Värsked viinamarjad, v.a lauaviinamarjad |
| 2209 00 11
  2209 00 19 | Veiniäädikas |
| (d) | 2206 00 10 | Piquette |
| 2307 00 11
  2307 00 19 | Veinisete |
| 2308 00 11
  2308 00 19 | Viinamarjade pressimisjäägid |

CN-kood

Kirjeldus

(a)

2009 61

2009 69

Viinamarjamahl (k.a viinamarjavirre)

2204 30 92

2204 30 94

2204 30 96

2204 30 98

Muu viinamarjavirre, v.a osaliselt käärinud või kus käärimine on peatatud alkoholi lisamata

(b)

ex 2204

Viinamarjaveinid värsketest viinamarjadest, k.a kangendatud veinid; viinamarjavirre, v.a rubriiki 2009 kuuluv, välja arvatud alamrubriikidesse 2204 30 92, 2204 30 94, 2204 30 96 ja 2204 30 98 kuuluv muu viinamarjavirre

(c)

0806 10 90

Värsked viinamarjad, v.a lauaviinamarjad

2209 00 11

2209 00 19

Veiniäädikas

(d)

2206 00 10

Piquette

2307 00 11

2307 00 19

Veinisete

2308 00 11

2308 00 19

Viinamarjade pressimisjäägid

XIII osa:   Eluspuud ja muud taimed, taimesibulad, -juured jms; lõikelilled ja dekoratiivne taimmaterjal

Eluspuude ja muude taimede ja lillekasvatustoodete (sibulad, juured jm), lõikelillede ja dekoratiivse taimmaterjali valdkonnas reguleerib käesolev määrus kombineeritud nomenklatuuri gruppi 6 kuuluvaid tooteid.

XIV osa:   Toortubakas

Toortubaka valdkonnas reguleerib käesolev määrus CN-koodi 2401 alla kuuluvat toor- või töötlemata tubakat ja tubakajäätmeid.

XV osa:   Veise- ja vasikaliha

Veise- ja vasikalihasektoris reguleerib käesolev määrus järgmises tabelis loetletud tooteid:

| CN-kood | Kirjeldus |
| --- | --- |
| (a) | 0102 90 05 kuni
  0102 90 79 | Elusad koduveised, v.a tõupuhtad aretusloomad |
| 0201 | Värske või jahutatud veiseliha |
| 0202 | Külmutatud veiseliha |
| 0206 10 95 | Paks vaheliha ja õhuke vaheliha, värske või jahutatud |
| 0206 29 91 | Paks vaheliha ja õhuke vaheliha, külmutatud |
| 0210 20 | Veiseliha, soolatud, soolvees, kuivatatud või suitsutatud |
| 0210 99 51 | Paks vaheliha ja õhuke vaheliha, soolatud, soolvees, kuivatatud või suitsutatud |
| 0210 99 90 | Toiduks kasutatav jahu ja pulber lihast või rupsist |
| 1602 50 10 | Muud veiselihast või -rupsist valmistatud tooted või konservid, kuumtöötlemata; segud kuumtöödeldud ja kuumtöötlemata lihast või rupsist |
| 1602 90 61 | Muud lihast või rupsist valmistatud tooted või konservid, mis sisaldavad veiseliha või rupsi, kuumtöötlemata; segud kuumtöödeldud ja kuumtöötlemata lihast või rupsist |
| (b) | 0102 10 | Elusveised, tõupuhtad aretusloomad |
| 0206 10 98 | Söödav veise rups, v.a paks vaheliha ja õhuke vaheliha, värske või jahutatud, välja arvatud farmaatsiatoodete tooraineks |
| 0206 21 00
  0206 22 00
  0206 29 99 | Söödav veise rups, v.a paks vaheliha ja õhuke vaheliha, külmutatud, välja arvatud farmaatsiatoodete tooraineks |
| 0210 99 59 | Söödav veise rups, soolatud, soolvees, kuivatatud või suitsutatud, v.a paks vaheliha ja õhuke vaheliha |
| ex 1502 00 90 | Veiserasv ja -rasvkude, v.a rubriiki 1503 kuuluv |
| 1602 50 31 ning 1602 50 95 | Muud veiselihast või rupsist valmistatud tooted või konservid, v.a kuumtöötlemata liha või rups ning segud kuumtöödeldud ja kuumtöötlemata lihast või rupsist |
| 1602 90 69 | Muud lihast või rupsist valmistatud tooted ja konservid, mis sisaldavad veiseliha või rupsi, v.a kuumtöötlemata; segud kuumtöödeldud ja kuumtöötlemata lihast või rupsist |

CN-kood

Kirjeldus

(a)

0102 90 05 kuni

0102 90 79

Elusad koduveised, v.a tõupuhtad aretusloomad

0201

Värske või jahutatud veiseliha

0202

Külmutatud veiseliha

0206 10 95

Paks vaheliha ja õhuke vaheliha, värske või jahutatud

0206 29 91

Paks vaheliha ja õhuke vaheliha, külmutatud

0210 20

Veiseliha, soolatud, soolvees, kuivatatud või suitsutatud

0210 99 51

Paks vaheliha ja õhuke vaheliha, soolatud, soolvees, kuivatatud või suitsutatud

0210 99 90

Toiduks kasutatav jahu ja pulber lihast või rupsist

1602 50 10

Muud veiselihast või -rupsist valmistatud tooted või konservid, kuumtöötlemata; segud kuumtöödeldud ja kuumtöötlemata lihast või rupsist

1602 90 61

Muud lihast või rupsist valmistatud tooted või konservid, mis sisaldavad veiseliha või rupsi, kuumtöötlemata; segud kuumtöödeldud ja kuumtöötlemata lihast või rupsist

(b)

0102 10

Elusveised, tõupuhtad aretusloomad

0206 10 98

Söödav veise rups, v.a paks vaheliha ja õhuke vaheliha, värske või jahutatud, välja arvatud farmaatsiatoodete tooraineks

0206 21 00

0206 22 00

0206 29 99

Söödav veise rups, v.a paks vaheliha ja õhuke vaheliha, külmutatud, välja arvatud farmaatsiatoodete tooraineks

0210 99 59

Söödav veise rups, soolatud, soolvees, kuivatatud või suitsutatud, v.a paks vaheliha ja õhuke vaheliha

ex 1502 00 90

Veiserasv ja -rasvkude, v.a rubriiki 1503 kuuluv

1602 50 31 ning 1602 50 95

Muud veiselihast või rupsist valmistatud tooted või konservid, v.a kuumtöötlemata liha või rups ning segud kuumtöödeldud ja kuumtöötlemata lihast või rupsist

1602 90 69

Muud lihast või rupsist valmistatud tooted ja konservid, mis sisaldavad veiseliha või rupsi, v.a kuumtöötlemata; segud kuumtöödeldud ja kuumtöötlemata lihast või rupsist

XVI osa:   Piim ja piimatooted

Piima ja piimatootesektoris reguleerib käesolev määrus järgmises tabelis loetletud tooteid:

| CN-kood | Kirjeldus |
| --- | --- |
| (a) | 0401 | Piim ja rõõsk koor, kontsentreerimata, suhkru- või muu magusainelisandita |
| (b) | 0402 | Piim ja rõõsk koor, kontsentreeritud või suhkru- või muu magusainelisandiga |
| (c) | 0403 10 11 kuni
  0403 10 39
  0403 90 11 kuni
  0403 90 69 | Petipiim, kalgendatud piim ja koor, jogurt, keefir ja muu fermenteeritud või hapendatud piim ja koor, (kontsentreeritud või kontsentreerimata, suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma, lõhna- ja maitseaineteta, puuvilja-, pähkli- või kakaolisandita) |
| (d) | 0404 | Vadak, kontsentreeritud või kontsentreerimata, suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma; mujal nimetamata tooted naturaalsetest piimakomponentidest, suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma |
| (e) | ex 0405 | Või ja muud piimarasvad; piimarasvavõided rasvasisaldusega üle 75 %, kuid alla 80 % massist |
| (f) | 0406 | Juust ja kohupiim |
| (g) | 1702 19 00 | Lõhna- ja maitseaine või värvainelisanditeta laktoos ja laktoosisiirup, kuivaine laktoosisisaldusega vähem kui 99 % massist, väljendatud veevaba laktoosina kuivaines |
| (h) | 2106 90 51 | Lõhna- ja maitseainetega või värvilisandiga laktoosisiirupid |
| (i) | ex 2309 | Loomasöödana kasutatavad tooted: |
| valmistoidud ja sööt, mis sisaldavad tooteid, mille suhtes kohaldatakse käesolevat määrust kas otseselt või määruse (EÜ) nr 1667/2006 alusel, v.a valmistoidud ja sööt, mille suhtes kehtib käesoleva lisa I osa. |

CN-kood

Kirjeldus

(a)

0401

Piim ja rõõsk koor, kontsentreerimata, suhkru- või muu magusainelisandita

(b)

0402

Piim ja rõõsk koor, kontsentreeritud või suhkru- või muu magusainelisandiga

(c)

0403 10 11 kuni

0403 10 39

0403 90 11 kuni

0403 90 69

Petipiim, kalgendatud piim ja koor, jogurt, keefir ja muu fermenteeritud või hapendatud piim ja koor, (kontsentreeritud või kontsentreerimata, suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma, lõhna- ja maitseaineteta, puuvilja-, pähkli- või kakaolisandita)

(d)

0404

Vadak, kontsentreeritud või kontsentreerimata, suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma; mujal nimetamata tooted naturaalsetest piimakomponentidest, suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma

(e)

ex 0405

Või ja muud piimarasvad; piimarasvavõided rasvasisaldusega üle 75 %, kuid alla 80 % massist

(f)

0406

Juust ja kohupiim

(g)

1702 19 00

Lõhna- ja maitseaine või värvainelisanditeta laktoos ja laktoosisiirup, kuivaine laktoosisisaldusega vähem kui 99 % massist, väljendatud veevaba laktoosina kuivaines

(h)

2106 90 51

Lõhna- ja maitseainetega või värvilisandiga laktoosisiirupid

(i)

ex 2309

Loomasöödana kasutatavad tooted:

valmistoidud ja sööt, mis sisaldavad tooteid, mille suhtes kohaldatakse käesolevat määrust kas otseselt või määruse (EÜ) nr 1667/2006 alusel, v.a valmistoidud ja sööt, mille suhtes kehtib käesoleva lisa I osa.

XVII osa:   Sealiha

Sealihasektoris reguleerib käesolev määrus järgmises tabelis loetletud tooteid:

| CN-kood | Kirjeldus |
| --- | --- |
| (a) | ex 0103 | Elusad kodusead, v.a tõupuhtad aretusloomad |
| (b) | ex 0203 | Värske, jahutatud või külmutatud kodusealiha |
| ex 0206 | Kodusea söödav rups, värske, jahutatud või külmutatud, v.a farmaatsiatoodete tooraineks |
| ex 0209 00 | Seapekk ilma tailihata või muu searasv, sulatamata või muul viisil ekstraheerimata, värske, jahutatud, külmutatud, soolatud, soolvees, kuivatatud või suitsutatud |
| ex 0210 | Kodusea liha ja söödav rups, soolatud, soolvees, kuivatatud või suitsutatud |
| 1501 00 11
  1501 00 19 | Searasv ja -rasvkude (k.a seapekk) |
| (c) | 1601 00 | Vorstid jms tooted lihast, rupsist või verest; nende baasil valmistatud toiduained |
| 1602 10 00 | Homogeenitud tooted lihast, rupsist või verest |
| 1602 20 90 | Mis tahes looma maksast, v.a hane- või pardimaksast, tooted või konservid |
| 1602 41 10
  1602 42 10
  1602 49 11 kuni
  1602 49 50 | Muud kodusealiha või -rupsi sisaldavad tooted või konservid |
| 1602 90 10 | Tooted mis tahes loomade verest |
| 1602 90 51 | Muud kodusea liha või rupsi sisaldavad tooted või konservid |
| 1902 20 30 | Täidisega pastatooted, kuumtöödeldud või muul viisil toiduks valmistatud või mitte, mis sisaldavad üle 20 % massist vorsti või vorsttooteid, mis tahes liha või rupsi, k.a mis tahes liiki või päritoluga rasvu |

CN-kood

Kirjeldus

(a)

ex 0103

Elusad kodusead, v.a tõupuhtad aretusloomad

(b)

ex 0203

Värske, jahutatud või külmutatud kodusealiha

ex 0206

Kodusea söödav rups, värske, jahutatud või külmutatud, v.a farmaatsiatoodete tooraineks

ex 0209 00

Seapekk ilma tailihata või muu searasv, sulatamata või muul viisil ekstraheerimata, värske, jahutatud, külmutatud, soolatud, soolvees, kuivatatud või suitsutatud

ex 0210

Kodusea liha ja söödav rups, soolatud, soolvees, kuivatatud või suitsutatud

1501 00 11

1501 00 19

Searasv ja -rasvkude (k.a seapekk)

(c)

1601 00

Vorstid jms tooted lihast, rupsist või verest; nende baasil valmistatud toiduained

1602 10 00

Homogeenitud tooted lihast, rupsist või verest

1602 20 90

Mis tahes looma maksast, v.a hane- või pardimaksast, tooted või konservid

1602 41 10

1602 42 10

1602 49 11 kuni

1602 49 50

Muud kodusealiha või -rupsi sisaldavad tooted või konservid

1602 90 10

Tooted mis tahes loomade verest

1602 90 51

Muud kodusea liha või rupsi sisaldavad tooted või konservid

1902 20 30

Täidisega pastatooted, kuumtöödeldud või muul viisil toiduks valmistatud või mitte, mis sisaldavad üle 20 % massist vorsti või vorsttooteid, mis tahes liha või rupsi, k.a mis tahes liiki või päritoluga rasvu

XVIII osa:   Lamba- ja kitseliha

Lamba- ja kitselihasektoris reguleerib käesolev määrus järgmises tabelis loetletud tooteid:

| CN-kood | Kirjeldus |
| --- | --- |
| (a) | 0104 10 30 | Lambatalled (kuni aasta vanused) |
| 0104 10 80 | Eluslambad, v.a. tõupuhtad aretusloomad ja lambatalled |
| 0104 20 90 | Eluskitsed, v.a tõupuhtad aretusloomad |
| 0204 | Värske, jahutatud või külmutatud lamba- või kitseliha |
| 0210 99 21 | Lamba- ja kitseliha, kondiga, soolatud, soolvees, kuivatatud või suitsutatud |
| 0210 99 29 | Lamba- ja kitseliha, kondita, soolatud, soolvees, kuivatatud või suitsutatud |
| (b) | 0104 10 10 | Eluslambad – tõupuhtad aretusloomad |
| 0104 20 10 | Eluskitsed – tõupuhtad aretusloomad |
| 0206 80 99 | Lamba ja kitse söödav rups, värske või jahutatud, v.a farmaatsiatoodete tooraineks |
| 0206 90 99 | Lamba ja kitse söödav rups, külmutatud, v.a farmaatsiatoodete tooraineks |
| 0210 99 60 | Lamba ja kitse söödav rups, soolatud, soolvees, kuivatatud või suitsutatud |
| ex 1502 00 90 | Lamba- või kitserasv ja -rasvkude, v.a rubriiki 1503 kuuluv |
| (c) | 1602 90 72 | Muud lamba- ja kitselihast või lamba ja kitse rupsist valmistatud tooted või konservid, kuumtöötlemata; |
| 1602 90 74 | segud kuumtöödeldud ja kuumtöötlemata lihast või rupsist |
| (d) | 1602 90 76
  1602 90 78 | Muud lamba- või kitselihast või -rupsist valmistatud tooted või konservid, v.a kuumtöötlemata või segud kuumtöödeldud ja kuumtöötlemata lihast või rupsist |

CN-kood

Kirjeldus

(a)

0104 10 30

Lambatalled (kuni aasta vanused)

0104 10 80

Eluslambad, v.a. tõupuhtad aretusloomad ja lambatalled

0104 20 90

Eluskitsed, v.a tõupuhtad aretusloomad

0204

Värske, jahutatud või külmutatud lamba- või kitseliha

0210 99 21

Lamba- ja kitseliha, kondiga, soolatud, soolvees, kuivatatud või suitsutatud

0210 99 29

Lamba- ja kitseliha, kondita, soolatud, soolvees, kuivatatud või suitsutatud

(b)

0104 10 10

Eluslambad – tõupuhtad aretusloomad

0104 20 10

Eluskitsed – tõupuhtad aretusloomad

0206 80 99

Lamba ja kitse söödav rups, värske või jahutatud, v.a farmaatsiatoodete tooraineks

0206 90 99

Lamba ja kitse söödav rups, külmutatud, v.a farmaatsiatoodete tooraineks

0210 99 60

Lamba ja kitse söödav rups, soolatud, soolvees, kuivatatud või suitsutatud

ex 1502 00 90

Lamba- või kitserasv ja -rasvkude, v.a rubriiki 1503 kuuluv

(c)

1602 90 72

Muud lamba- ja kitselihast või lamba ja kitse rupsist valmistatud tooted või konservid, kuumtöötlemata;

1602 90 74

segud kuumtöödeldud ja kuumtöötlemata lihast või rupsist

(d)

1602 90 76

1602 90 78

Muud lamba- või kitselihast või -rupsist valmistatud tooted või konservid, v.a kuumtöötlemata või segud kuumtöödeldud ja kuumtöötlemata lihast või rupsist

XIX osa:   Munad

Munasektoris reguleerib käesolev määrus järgmises tabelis loetletud tooteid:

| CN-kood | Kirjeldus |
| --- | --- |
| (a) | 0407 00 11
  0407 00 19
  0407 00 30 | Kodulinnumunad (koorega), värsked, konserveeritud või kuumtöödeldud |
| (b) | 0408 11 80
  0408 19 81
  0408 19 89
  0408 91 80
  0408 99 80 | Kooreta linnumunad ja munakollased, värsked, kuivatatud, vees või aurus keedetud, vormitud, külmutatud või muul viisil töödeldud (suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma), v.a inimtoiduks kõlbmatud |

CN-kood

Kirjeldus

(a)

0407 00 11

0407 00 19

0407 00 30

Kodulinnumunad (koorega), värsked, konserveeritud või kuumtöödeldud

(b)

0408 11 80

0408 19 81

0408 19 89

0408 91 80

0408 99 80

Kooreta linnumunad ja munakollased, värsked, kuivatatud, vees või aurus keedetud, vormitud, külmutatud või muul viisil töödeldud (suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma), v.a inimtoiduks kõlbmatud

XX osa:   Kodulinnuliha

Kodulinnulihasektoris reguleerib käesolev määrus järgmises tabelis loetletud tooteid:

| CN-kood | Kirjeldus |
| --- | --- |
| (a) | 0105 | Eluskodulinnud, s.o kanad liigist Gallus domesticus, pardid, haned, kalkunid ja pärlkanad |
| (b) | ex 0207 | Rubriigi 0105 kodulindude värske, jahutatud või külmutatud liha ja söödav rups, v.a punkti c alla kuuluv maks |
| (c) | 0207 13 91 | Kodulinnumaks, värske, jahutatud või külmutatud |
| 0207 14 91 | |
| 0207 26 91 | |
| 0207 27 91 | |
| 0207 34 | |
| 0207 35 91 | |
| 0207 36 81 | |
| 0207 36 85 | |
| 0207 36 89 | |
| 0210 99 71 | Kodulinnumaks, soolatud, soolvees, kuivatatud või suitsutatud |
| 0210 99 79 | |
| (d) | 0209 00 90 | Kodulindude rasv, sulatamata või muul viisil ekstraheerimata, värske, jahutatud, külmutatud, soolatud, soolvees, kuivatatud või suitsutatud |
| (e) | 1501 00 90 | Kodulinnurasv ja -rasvkude |
| (f) | 1602 20 10 | Muul viisil valmistatud või konserveeritud hane- või pardimaks |
| 1602 31 | Rubriigi 0105 kodulindude liha või söödav rups, muul viisil valmistatud või konserveeritud |
| 1602 32 | |
| 1602 39 | |

CN-kood

Kirjeldus

(a)

0105

Eluskodulinnud, s.o kanad liigist Gallus domesticus, pardid, haned, kalkunid ja pärlkanad

(b)

ex 0207

Rubriigi 0105 kodulindude värske, jahutatud või külmutatud liha ja söödav rups, v.a punkti c alla kuuluv maks

(c)

0207 13 91

Kodulinnumaks, värske, jahutatud või külmutatud

0207 14 91

0207 26 91

0207 27 91

0207 34

0207 35 91

0207 36 81

0207 36 85

0207 36 89

0210 99 71

Kodulinnumaks, soolatud, soolvees, kuivatatud või suitsutatud

0210 99 79

(d)

0209 00 90

Kodulindude rasv, sulatamata või muul viisil ekstraheerimata, värske, jahutatud, külmutatud, soolatud, soolvees, kuivatatud või suitsutatud

(e)

1501 00 90

Kodulinnurasv ja -rasvkude

(f)

1602 20 10

Muul viisil valmistatud või konserveeritud hane- või pardimaks

1602 31

Rubriigi 0105 kodulindude liha või söödav rups, muul viisil valmistatud või konserveeritud

1602 32

1602 39

XXI osa:   Muud tooted

| CN-kood | Kirjeldus |
| --- | --- |
| ex 0101 | Elushobused, -eeslid, -muulad ja -hobueeslid: |
| 0101 10 | tõupuhtad aretusloomad: |
| 0101 10 10 | hobused (1) |
| 0101 10 90 | muud |
| 0101 90 | muud: |
| hobused: |
| 0101 90 19 | muud kui tapaloomad |
| 0101 90 30 | eeslid |
| 0101 90 90 | muulad ja hobueeslid |
| ex 0102 | Elusveised: |
| ex 0102 90 | muud kui tõupuhtad aretusloomad: |
| 0102 90 90 | muud kui koduveised |
| ex 0103 | Elussead: |
| 0103 10 00 | tõupuhtad aretusloomad (2) |
| muud: |
| ex 0103 91 | massiga alla 50 kg: |
| 0103 91 90 | muud kui kodusead |
| ex 0103 92 | massiga 50 kg ja rohkem |
| 0103 92 90 | muud kui kodusead |
| 0106 | Muud elusloomad |
| ex 0203 | Värske, jahutatud või külmutatud sealiha: |
| värske või jahutatud: |
| ex 0203 11 | rümbad ja poolrümbad: |
| 0203 11 90 | muud kui kodusea |
| ex 0203 12 | tagaosad, abatükid ja nende jaotustükid, kondiga: |
| 0203 12 90 | muud kui kodusea |
| ex 0203 19 | muud: |
| 0203 19 90 | muud kui kodusea |
| külmutatud: |
| ex 0203 21 | rümbad ja poolrümbad: |
| 0203 21 90 | muud kui kodusea |
| ex 0203 22 | tagaosad, abatükid ja nende jaotustükid, kondiga: |
| 0203 22 90 | muud kui kodusea |
| ex 0203 29 | muud: |
| 0203 29 90 | muud kui kodusea |
| ex 0205 00 | Eesli-, muula- või hobueesliliha, värske, jahutatud või külmutatud |
| ex 0206 | Veise, sea, lamba, kitse, hobuse, eesli, muula või hobueesli söödav rups, värske, jahutatud või külmutatud: |
| ex 0206 10 | veise rups, värske või jahutatud |
| 0206 10 10 | farmaatsiatoodete tooraineks (3) |
| veise rups, külmutatud: |
| ex 0206 22 00 | maks: |
| farmaatsiatoodete tooraineks (3) |
| ex 0206 29 | muud: |
| 0206 29 10 | farmaatsiatoodete tooraineks (3) |
| ex 0206 30 00 | sea rups, värske või jahutatud: |
| farmaatsiatoodete tooraineks (3) |
| muud: |
| muu kui kodusea |
| sea rups, külmutatud: |
| ex 0206 41 00 | maks: |
| farmaatsiatoodete tooraineks (3) |
| muud: |
| muu kui kodusea |
| ex 0206 49 00 | muud: |
| | kodusea rups: |
| farmaatsiatoodete tooraineks (3) |
| muud |
| ex 0206 80 | muud, värsked või jahutatud: |
| 0206 80 10 | farmaatsiatoodete tooraineks (3) |
| muud: |
| 0206 80 91 | hobuse, eesli, muula või hobueesli rups |
| ex 0206 90 | muud, külmutatud: |
| 0206 90 10 | farmaatsiatoodete tooraineks (3) |
| muud: |
| 0206 90 91 | hobuse, eesli, muula või hobueesli rups |
| 0208 | Muu liha ja söödav rups, värske, jahutatud või külmutatud |
| ex 0210 | Liha ja söödav rups, soolatud, soolvees, kuivatatud või suitsutatud; toiduks kasutatav lihast või rupsist valmistatud jahu või pulber: |
| sealiha: |
| ex 0210 11 | tagaosad, abatükid ja nende jaotustükid, kondiga: |
| 0210 11 90 | muud kui kodusea |
| ex 0210 12 | kõhutükid (läbikasvanud) ja nende jaotustükid: |
| 0210 12 90 | muud kui kodusea |
| ex 0210 19 | muud: |
| 0210 19 90 | muud kui kodusea |
| muu, k.a toidukõlblik peen- ja jämejahu lihast või rupsist: |
| 0210 91 00 | esikloomaliste |
| 0210 92 00 | vaala, delfiini ja pringli (imetajad seltsist Cetacea); lamantiini ja dugongi (imetajad seltsist Sirenia) |
| 0210 93 00 | roomajate (k.a mao ja kilpkonna) |
| ex 0210 99 | muud: |
| liha: |
| 0210 99 31 | põhjapõdra |
| 0210 99 39 | muud |
| rups: |
| muu kui kodusea, veise, lamba ja kitse rups |
| 0210 99 80 | muu kui kodulinnumaks |
| ex 0407 00 | Linnumunad (koorega), värsked, konserveeritud või kuumtöödeldud: |
| 0407 00 90 | muud kui kodulindude munad |
| ex 0408 | Kooreta linnumunad ja munakollased, värsked, kuivatatud, vees või aurus keedetud, külmutatud või muul viisil töödeldud (suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma): |
| munakollane: |
| ex 0408 11 | kuivatatud: |
| 0408 11 20 | inimtoiduks kõlbmatu (4) |
| ex 0408 19 | muud: |
| 0408 19 20 | inimtoiduks kõlbmatu (4) |
| muud: |
| ex 0408 91 | kuivatatud: |
| 0408 91 20 | inimtoiduks kõlbmatu (4) |
| ex 0408 99 | muud: |
| 0408 99 20 | inimtoiduks kõlbmatu (4) |
| 0410 00 00 | Mujal nimetamata loomse päritoluga toiduained |
| 0504 00 00 | Loomasooled, -põied ja -maod (v.a kalade omad), terved või tükeldatud, värsked, jahutatud, külmutatud, soolatud, soolvees, kuivatatud või suitsutatud |
| ex 0511 | Mujal nimetamata loomsed tooted; inimtoiduks kõlbmatud surnud loomad grupist 1 või 3: |
| 0511 10 00 | veisesperma |
| muud: |
| ex 0511 99 | muud: |
| 0511 99 85 | muud |
| ex 0709 | Muu köögivili, värske või jahutatud: |
| ex 0709 60 | perekonna Capsicum või Pimenta viljad |
| muud: |
| 0709 60 91 | perekonna Capsicum viljad kapsaitsiini või õlivaikvärvide tootmiseks (3) |
| 0709 60 95 | eeterlike õlide ja resinoidide tööstuslikuks tootmiseks (3) |
| 0709 60 99 | muud |
| ex 0710 | Külmutatud köögivili, toores või eelnevalt aurutatud või keedetud: |
| ex 0710 80 | muu köögivili: |
| perekonda Capsicum või Pimenta kuuluvad viljad |
| 0710 80 59 | muud kui paprika |
| ex 0711 | Ajutiseks säilitamiseks konserveeritud köögivili (näiteks gaasilise vääveldioksiidiga, soolvees, väävlishapus vees või muus konserveerivas lahuses), kuid kohe tarbimiseks kõlbmatud: |
| ex 0711 90 | muu köögivili; köögiviljasegud: |
| köögiviljad: |
| 0711 90 10 | perekonda Capsicum või Pimenta kuuluvad viljad, v.a paprika |
| ex 0713 | Kuivatatud kaunviljad (poetatud, kooritud või koorimata, tükeldatud või tükeldamata): |
| ex 0713 10 | herned (Pisum sativum): |
| 0713 10 90 | muud kui seemneks |
| ex 0713 20 00 | kikerherned (nuudid): |
| muud kui seemneks |
| aedoad (Vigna spp., Phaseolus spp.): |
| ex 0713 31 00 | aedoad sordist Vigna mungo (L.) Hepper või Vigna radiata (L.) Wilczek: |
| muud kui seemneks |
| ex 0713 32 00 | kandilised aedoad e asukioad (Phaseolus või Vigna angularis): |
| muud kui seemneks |
| ex 0713 33 | harilikud aedoad (Phaseolus vulgaris): |
| 0713 33 90 | muud kui seemneks |
| ex 0713 39 00 | muud: |
| muud kui seemneks |
| ex 0713 40 00 | läätsed: |
| muud kui seemneks |
| ex 0713 50 00 | põldoad (Vicia faba var. major) ja söödaoad (Vicia faba var. equina ja Vicia faba var. minor): |
| muud kui seemneks |
| ex 0713 90 00 | muud: |
| muud kui seemneks |
| 0801 | Kookospähklid, brasiilia pähklid ja kašupähklid, värsked või kuivatatud, lüditud või lüdimata, kooritud või koorimata |
| ex 0802 | Muud pähklid, värsked või kuivatatud, lüditud või lüdimata, kooritud või koorimata: |
| ex 0802 90 | muud: |
| ex 0802 90 20 | beetli- ja koolapähklid |
| ex 0804 | Värsked või kuivatatud datlid, viigimarjad, ananassid, avokaadod, guajaavid, mangod ja mangostanid: |
| 0804 10 00 | datlid |
| 0902 | Tee, lõhna- või maitseainetega või ilma |
| ex 0904 | Piprad perekonnast Piper; perekonda Capsicum või Pimenta kuuluvad kuivatatud, purustatud või jahvatatud viljad, v.a alamrubriiki 0904 20 10 kuuluv paprika |
| 0905 00 00 | Vanill |
| 0906 | Kaneel ja kaneelipuu õied |
| 0907 00 00 | Nelk (kogu vili, pungad ja varred) |
| 0908 | Muskaatpähkel, muskaatõis ja kardemon |
| 0909 | Aniisi, tähtaniisi, apteegitilli, koriandri, ristiköömne või köömne seemned; kadakamarjad |
| ex 0910 | Ingver, kollajuur e kurkum, loorberilehed, karri ja muud vürtsid, v.a aed-liivatee ja safran |
| ex 1106 | Rubriigi 0713 kuivatatud kaunviljadest, rubriigi 0714 saagost, juurtest või mugulatest valmistatud peen- ja jämejahu ning pulber; grupi 8 toodetest valmistatud peen- ja jämejahu ning pulber: |
| 1106 10 00 | rubriigi 0713 kuivatatud kaunviljadest |
| ex 1106 30 | grupi 8 toodetest: |
| 1106 30 90 | muu kui banaanidest |
| ex 1108 | Tärklis; inuliin: |
| 1108 20 00 | inuliin |
| 1201 00 90 | Sojauba, purustatud või purustamata, v.a seemneks |
| 1202 10 90 | Maapähkel, röstimata või muul viisil kuumtöötlemata, lüdimata, v.a seemneks |
| 1202 20 00 | Maapähkel, röstimata või muul viisil kuumtöötlemata, lüditud, purustatud või purustamata |
| 1203 00 00 | Kopra |
| 1204 00 90 | Linaseemned, purustatud või purustamata, v.a seemneks |
| 1205 10 90 ja
  ex 1205 90 00 | Rapsi- või rüpsiseemned, purustatud või purustamata, v.a seemneks |
| 1206 00 91 | Päevalilleseemned, purustatud või purustamata, v.a seemneks |
| 1206 00 99 | |
| 1207 20 90 | Puuvillaseemned, purustatud või purustamata, v.a seemneks |
| 1207 40 90 | Seesamiseemned, purustatud või purustamata, v.a seemneks |
| 1207 50 90 | Sinepiseemned, purustatud või purustamata, v.a seemneks |
| 1207 91 90 | Unimagunaseemned, purustatud või purustamata, v.a seemneks |
| 1207 99 91 | Kanepiseemned, purustatud või purustamata, v.a seemneks |
| ex 1207 99 97 | Muud õliseemned ja õliviljad, purustatud või purustamata, v.a seemneks |
| 1208 | Peen- ja jämejahu õliseemnetest või õliviljadest (v.a sinep) |
| 1211 | Taimed ja taimeosad (sh seemned ja viljad), mida kasutatakse peamiselt parfümeerias ja farmaatsias, insektitsiididena, fungitsiididena vms otstarbel, värsked või kuivatatud, ka tükeldatud, purustatud, pulbristatud (välja arvatud käesoleva lisa IX osas CN-koodi ex 1211 90 85 all loetletud tooted) |
| ex 1212 | Jaanileivapuukaunad, mere- ja muud vetikad, suhkrupeet ja suhkruroog, värsked, jahutatud, külmutatud või kuivatatud, jahvatatud või jahvatamata; puuviljade kivid ja tuumad ning mujal nimetamata, inimtoiduks kasutatavad taimsed tooted (k.a sigurisordi Cichorium intybus sativum röstimata juured): |
| ex 1212 20 00 | mere- ja muud vetikad, mida kasutatakse peamiselt farmaatsiatööstuses või inimtoiduks |
| muud: |
| ex 1212 99 | muu kui suhkruroog: |
| 1212 99 41 ja
  1212 99 49 | jaanileivapuu seemned |
| ex 1212 99 70 | muud, v.a sigurijuur |
| 1213 00 00 | Teraviljaõled ja aganad, töötlemata, ka hekseldatud, jahvatatud, pressitud või granuleeritud |
| ex 1214 | Kaalikas, söödapeet ja muud söödajuurviljad, hein, lutsern, ristik, esparsett, söödakapsas, lupiin, vikk jms söödad, ka graanulitena: |
| ex 1214 10 00 | lutsernijahu ja -graanulid, v.a kunstlikult kuuma õhu käes kuivatatud või muul viisil kuivatatud ja jahvatatud lutsern |
| ex 1214 90 | muud: |
| 1214 90 10 | söödapeet, kaalikas ja muud söödajuurviljad |
| ex 1214 90 90 | muud, v.a: |
| lutsern, esparsett, ristik, lupiin, vikk jm kunstlikult kuuma õhu käes kuivatatud söödad, v.a hein, söödakapsas ja heina sisaldavad tooted |
| lutsern, esparsett, ristik, lupiin, vikk, mesikas, kikerhernes ja harilik nõiahammas, muul viisil kuivatatud ja jahvatatud |
| ex 1502 00 | Veise-, lamba- või kitserasv ja -rasvkude, v.a rubriiki 1503 kuuluv: |
| ex 1502 00 10 | kasutamiseks tööstusliku toorainena, v.a toiduainete tootmiseks, v.a luudest ja jäätmetest saadud rasv (3) |
| 1503 00 | Rasvasteariin, sulatatud searasva õli, oleosteariin, oleoõli ja rasvõli (emulgeerimata, segamata või muul viisil töötlemata) |
| 1504 | Kalade või mereimetajate rasvad, õlid ja nende fraktsioonid (rafineeritud või rafineerimata, kuid keemiliselt modifitseerimata) |
| 1507 | Sojaõli ja selle fraktsioonid, rafineeritud või rafineerimata, kuid keemiliselt modifitseerimata |
| 1508 | Maapähkliõli (arahhiseõli) ja selle fraktsioonid, rafineeritud või rafineerimata, kuid keemiliselt modifitseerimata |
| 1511 | Palmiõli ja selle fraktsioonid, rafineeritud või rafineerimata, kuid keemiliselt modifitseerimata |
| 1512 | Päevalille-, safloori- või puuvillaõli ja nende fraktsioonid, rafineeritud või rafineerimata, kuid keemiliselt modifitseerimata |
| 1513 | Kookospähkli- (kopra-), palmituuma- või babassupalmiõli ja nende fraktsioonid, rafineeritud või rafineerimata, kuid keemiliselt modifitseerimata |
| 1514 | Rapsi-, rüpsi- või sinepiõli ja nende fraktsioonid, rafineeritud või rafineerimata, kuid keemiliselt modifitseerimata |
| ex 1515 | Muud mittelenduvad taimerasvad ja -õlid (v.a alamrubriiki ex 1515 90 11 kuuluv jojoobiõli) ja nende fraktsioonid, rafineeritud või rafineerimata, kuid keemiliselt modifitseerimata |
| ex 1516 | Loomsed või taimsed rasvad või õlid ja nende fraktsioonid, osaliselt või täielikult hüdrogeenitud, esterdatud, ümberesterdatud või elaidiseeritud, rafineeritud või rafineerimata, kuid edasi töötlemata (v.a alamrubriiki 1516 20 10 kuuluv hüdrogeenitud kastoorõli ehk nn opaalvaha) |
| ex 1517 | Margariin; söödavad segud või valmistised loomsetest või taimsetest rasvadest või õlidest või selle grupi erinevate rasvade või õlide fraktsioonidest, v.a rubriigi 1516 toidurasvadest või -õlidest ning nende fraktsioonidest, v.a alamrubriigid 1517 10 10, 1517 90 10 ja 1517 90 93 |
| 1518 00 31
  1518 00 39 | Mittelenduvate taimeõlide vedelad segud, kasutamiseks tehnilisel otstarbel või tööstusliku toorainena, v.a toiduainete tootmiseks (3) |
| 1522 00 91 | Õlijätted ja -setted; loomsete või taimsete rasvainete või vahade töötlemisel tekkinud seebirasv, v.a need, mis sisaldavad oliiviõli omadustega õlisid |
| 1522 00 99 | Muud loomsete või taimsete rasvainete või vahade töötlemise jäägid, v.a need, mis sisaldavad oliiviõli omadustega õlisid |
| ex 1602 | Muud lihast, rupsist või verest tooted või konservid: |
| sea: |
| ex 1602 41 | tagaosad ja nende jaotustükid |
| 1602 41 90 | muud kui kodusea |
| ex 1602 42 | abatükid ja nende jaotustükid |
| 1602 42 90 | muud kui kodusea |
| ex 1602 49 | muud, sh segud: |
| 1602 49 90 | muud kui kodusea |
| ex 1602 90 | muud, sh tooted mis tahes loomade verest: |
| muud kui tooted mis tahes loomade verest: |
| 1602 90 31 | uluki või küüliku |
| muud: |
| muud kui kodusea liha või rupsi sisaldavad: |
| muud kui veiseliha või rupsi sisaldavad: |
| 1602 90 99 | muud kui lamba või kitse |
| 1603 00 | Ekstraktid ja mahlad lihast, kalast, vähkidest, limustest või muudest veeselgrootutest |
| 1801 00 00 | Kakaooad (terved või purustatud, toored või röstitud) |
| 1802 00 00 | Kakaoubade kestad, kelmed jms kakaojäägid |
| ex 2001 | Köögiviljad, puuviljad, marjad, pähklid jm taimede söödavad osad, äädika või äädikhappega toiduks valmistatud või konserveeritud: |
| ex 2001 90 | muud: |
| 2001 90 20 | perekonda Capsicum kuuluvate taimede viljad, v.a magus ja mahe paprika ning piment |
| ex 2005 | Muud köögiviljad, toiduks valmistatud või konserveeritud ilma äädikata või äädikhappeta, külmutamata, v.a rubriigis 2006 nimetatud tooted: |
| ex 2005 99 | muud köögiviljad, ja köögiviljasegud: |
| 2005 99 10 | perekonda Capsicum kuuluvate taimede viljad, v.a magus ja mahe paprika ning piment |
| ex 2206 | Muud kääritatud joogid (näiteks õuna- ja pirnisiider, mõdu); kääritatud jookide segud omavahel või mittealkohoolsete jookidega, mujal nimetamata: |
| 2206 00 31 kuni
  2206 00 89 | muu kui piquette |
| ex 2301 | Inimtoiduks kõlbmatu jahu ja graanulid lihast või rupsist, kalast, vähkidest, molluskitest või muudest veeselgrootutest; rasvakõrned: |
| 2301 10 00 | inimtoiduks kõlbmatu jahu ja graanulid lihast või rupsist; rasvakõrned |
| ex 2302 | Kliid, pebred jm tera- või kaunviljade tuulamis-, jahvatus- vm töötlusjäägid, granuleerimata või granuleeritud: |
| 2302 50 00 | kaunviljadest |
| 2304 00 00 | Õlikoogid jm sojaõli ekstraheerimisel saadud tahked jäätmed, peenestatud või peenestamata, granuleeritud või granuleerimata |
| 2305 00 00 | Õlikoogid jm maapähkliõli ekstraheerimisel saadud tahked jäätmed, peenestatud või peenestamata, granuleeritud või granuleerimata |
| ex 2306 | Õlikoogid jm taimsete rasvade või õlide (v.a rubriikides 2304 ja 2305 esitatute) ekstraheerimise tahked jäätmed, peenestatud või peenestamata, granuleeritud või granuleerimata, v.a CN alamrubriigid 2306 90 05 (õlikoogid jm maisi-idude ekstraheerimise tahked jäätmed) ja 2306 90 11 ning 2306 90 19 (õlikoogid jm oliiviõli ekstraheerimise tahked jäätmed) |
| ex 2307 00 | Veinisete; viinakivi: |
| 2307 00 90 | viinakivi |
| ex 2308 00 | Mujal nimetamata taimse päritoluga loomasöödaks kasutatavad tooted, jäätmed ja kõrvalproduktid, granuleeritud või granuleerimata: |
| 2308 00 90 | muud kui viinamarjade pressimisjäägid, tammetõrud ja hobukastanid, puuviljade ja marjade, v.a viinamarjade pressimisjäägid |
| ex 2309 | Loomasöödana kasutatavad tooted: |
| ex 2309 10 | kassi- ja koeratoit, jaemüügiks pakendatud: |
| 2309 10 90 | mis ei sisalda tärklist või alamrubriikidesse 1702 30 50, 1702 30 90, 1702 40 90, 1702 90 50 ja 2106 90 55 kuuluvat glükoosi, glükoosisiirupit, maltodekstriini või maltodekstriinisiirupit või piimatooteid |
| ex 2309 90 | muud: |
| 2309 90 10 | lahustatud tooted kalast või mereimetajatest |
| muud, sh eelsegud: |
| ex 2309 90 91 kuni
  2309 90 99 | mis ei sisalda tärklist või alamrubriikidesse 1702 30 50, 1702 30 90, 1702 40 90, 1702 90 50 ja 2106 90 55 kuuluvat glükoosi, glükoosisiirupit, maltodekstriini või maltodekstriinisiirupit või piimatooteid, v.a: |
| lutsernimahlast ja rohumahlast saadud valgukontsentraadid |
| veetustatud tooted, mis on eranditult saadud eelmises taandes osutatud kontsentraatide valmistamisel tekkinud tahketest jääkidest ja mahlast |

CN-kood

Kirjeldus

ex 0101

Elushobused, -eeslid, -muulad ja -hobueeslid:

0101 10

tõupuhtad aretusloomad:

0101 10 10

hobused (1)

0101 10 90

muud

0101 90

muud:

hobused:

0101 90 19

muud kui tapaloomad

0101 90 30

eeslid

0101 90 90

muulad ja hobueeslid

ex 0102

Elusveised:

ex 0102 90

muud kui tõupuhtad aretusloomad:

0102 90 90

muud kui koduveised

ex 0103

Elussead:

0103 10 00

tõupuhtad aretusloomad (2)

muud:

ex 0103 91

massiga alla 50 kg:

0103 91 90

muud kui kodusead

ex 0103 92

massiga 50 kg ja rohkem

0103 92 90

muud kui kodusead

0106

Muud elusloomad

ex 0203

Värske, jahutatud või külmutatud sealiha:

värske või jahutatud:

ex 0203 11

rümbad ja poolrümbad:

0203 11 90

muud kui kodusea

ex 0203 12

tagaosad, abatükid ja nende jaotustükid, kondiga:

0203 12 90

muud kui kodusea

ex 0203 19

muud:

0203 19 90

muud kui kodusea

külmutatud:

ex 0203 21

rümbad ja poolrümbad:

0203 21 90

muud kui kodusea

ex 0203 22

tagaosad, abatükid ja nende jaotustükid, kondiga:

0203 22 90

muud kui kodusea

ex 0203 29

muud:

0203 29 90

muud kui kodusea

ex 0205 00

Eesli-, muula- või hobueesliliha, värske, jahutatud või külmutatud

ex 0206

Veise, sea, lamba, kitse, hobuse, eesli, muula või hobueesli söödav rups, värske, jahutatud või külmutatud:

ex 0206 10

veise rups, värske või jahutatud

0206 10 10

farmaatsiatoodete tooraineks (3)

veise rups, külmutatud:

ex 0206 22 00

maks:

farmaatsiatoodete tooraineks (3)

ex 0206 29

muud:

0206 29 10

farmaatsiatoodete tooraineks (3)

ex 0206 30 00

sea rups, värske või jahutatud:

farmaatsiatoodete tooraineks (3)

muud:

muu kui kodusea

sea rups, külmutatud:

ex 0206 41 00

maks:

farmaatsiatoodete tooraineks (3)

muud:

muu kui kodusea

ex 0206 49 00

muud:

kodusea rups:

farmaatsiatoodete tooraineks (3)

muud

ex 0206 80

muud, värsked või jahutatud:

0206 80 10

farmaatsiatoodete tooraineks (3)

muud:

0206 80 91

hobuse, eesli, muula või hobueesli rups

ex 0206 90

muud, külmutatud:

0206 90 10

farmaatsiatoodete tooraineks (3)

muud:

0206 90 91

hobuse, eesli, muula või hobueesli rups

0208

Muu liha ja söödav rups, värske, jahutatud või külmutatud

ex 0210

Liha ja söödav rups, soolatud, soolvees, kuivatatud või suitsutatud; toiduks kasutatav lihast või rupsist valmistatud jahu või pulber:

sealiha:

ex 0210 11

tagaosad, abatükid ja nende jaotustükid, kondiga:

0210 11 90

muud kui kodusea

ex 0210 12

kõhutükid (läbikasvanud) ja nende jaotustükid:

0210 12 90

muud kui kodusea

ex 0210 19

muud:

0210 19 90

muud kui kodusea

muu, k.a toidukõlblik peen- ja jämejahu lihast või rupsist:

0210 91 00

esikloomaliste

0210 92 00

vaala, delfiini ja pringli (imetajad seltsist Cetacea); lamantiini ja dugongi (imetajad seltsist Sirenia)

0210 93 00

roomajate (k.a mao ja kilpkonna)

ex 0210 99

muud:

liha:

0210 99 31

põhjapõdra

0210 99 39

muud

rups:

muu kui kodusea, veise, lamba ja kitse rups

0210 99 80

muu kui kodulinnumaks

ex 0407 00

Linnumunad (koorega), värsked, konserveeritud või kuumtöödeldud:

0407 00 90

muud kui kodulindude munad

ex 0408

Kooreta linnumunad ja munakollased, värsked, kuivatatud, vees või aurus keedetud, külmutatud või muul viisil töödeldud (suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma):

munakollane:

ex 0408 11

kuivatatud:

0408 11 20

inimtoiduks kõlbmatu (4)

ex 0408 19

muud:

0408 19 20

inimtoiduks kõlbmatu (4)

muud:

ex 0408 91

kuivatatud:

0408 91 20

inimtoiduks kõlbmatu (4)

ex 0408 99

muud:

0408 99 20

inimtoiduks kõlbmatu (4)

0410 00 00

Mujal nimetamata loomse päritoluga toiduained

0504 00 00

Loomasooled, -põied ja -maod (v.a kalade omad), terved või tükeldatud, värsked, jahutatud, külmutatud, soolatud, soolvees, kuivatatud või suitsutatud

ex 0511

Mujal nimetamata loomsed tooted; inimtoiduks kõlbmatud surnud loomad grupist 1 või 3:

0511 10 00

veisesperma

muud:

ex 0511 99

muud:

0511 99 85

muud

ex 0709

Muu köögivili, värske või jahutatud:

ex 0709 60

perekonna Capsicum või Pimenta viljad

muud:

0709 60 91

perekonna Capsicum viljad kapsaitsiini või õlivaikvärvide tootmiseks (3)

0709 60 95

eeterlike õlide ja resinoidide tööstuslikuks tootmiseks (3)

0709 60 99

muud

ex 0710

Külmutatud köögivili, toores või eelnevalt aurutatud või keedetud:

ex 0710 80

muu köögivili:

perekonda Capsicum või Pimenta kuuluvad viljad

0710 80 59

muud kui paprika

ex 0711

Ajutiseks säilitamiseks konserveeritud köögivili (näiteks gaasilise vääveldioksiidiga, soolvees, väävlishapus vees või muus konserveerivas lahuses), kuid kohe tarbimiseks kõlbmatud:

ex 0711 90

muu köögivili; köögiviljasegud:

köögiviljad:

0711 90 10

perekonda Capsicum või Pimenta kuuluvad viljad, v.a paprika

ex 0713

Kuivatatud kaunviljad (poetatud, kooritud või koorimata, tükeldatud või tükeldamata):

ex 0713 10

herned (Pisum sativum):

0713 10 90

muud kui seemneks

ex 0713 20 00

kikerherned (nuudid):

muud kui seemneks

aedoad (Vigna spp., Phaseolus spp.):

ex 0713 31 00

aedoad sordist Vigna mungo (L.) Hepper või Vigna radiata (L.) Wilczek:

muud kui seemneks

ex 0713 32 00

kandilised aedoad e asukioad (Phaseolus või Vigna angularis):

muud kui seemneks

ex 0713 33

harilikud aedoad (Phaseolus vulgaris):

0713 33 90

muud kui seemneks

ex 0713 39 00

muud:

muud kui seemneks

ex 0713 40 00

läätsed:

muud kui seemneks

ex 0713 50 00

põldoad (Vicia faba var. major) ja söödaoad (Vicia faba var. equina ja Vicia faba var. minor):

muud kui seemneks

ex 0713 90 00

muud:

muud kui seemneks

0801

Kookospähklid, brasiilia pähklid ja kašupähklid, värsked või kuivatatud, lüditud või lüdimata, kooritud või koorimata

ex 0802

Muud pähklid, värsked või kuivatatud, lüditud või lüdimata, kooritud või koorimata:

ex 0802 90

muud:

ex 0802 90 20

beetli- ja koolapähklid

ex 0804

Värsked või kuivatatud datlid, viigimarjad, ananassid, avokaadod, guajaavid, mangod ja mangostanid:

0804 10 00

datlid

0902

Tee, lõhna- või maitseainetega või ilma

ex 0904

Piprad perekonnast Piper; perekonda Capsicum või Pimenta kuuluvad kuivatatud, purustatud või jahvatatud viljad, v.a alamrubriiki 0904 20 10 kuuluv paprika

0905 00 00

Vanill

0906

Kaneel ja kaneelipuu õied

0907 00 00

Nelk (kogu vili, pungad ja varred)

0908

Muskaatpähkel, muskaatõis ja kardemon

0909

Aniisi, tähtaniisi, apteegitilli, koriandri, ristiköömne või köömne seemned; kadakamarjad

ex 0910

Ingver, kollajuur e kurkum, loorberilehed, karri ja muud vürtsid, v.a aed-liivatee ja safran

ex 1106

Rubriigi 0713 kuivatatud kaunviljadest, rubriigi 0714 saagost, juurtest või mugulatest valmistatud peen- ja jämejahu ning pulber; grupi 8 toodetest valmistatud peen- ja jämejahu ning pulber:

1106 10 00

rubriigi 0713 kuivatatud kaunviljadest

ex 1106 30

grupi 8 toodetest:

1106 30 90

muu kui banaanidest

ex 1108

Tärklis; inuliin:

1108 20 00

inuliin

1201 00 90

Sojauba, purustatud või purustamata, v.a seemneks

1202 10 90

Maapähkel, röstimata või muul viisil kuumtöötlemata, lüdimata, v.a seemneks

1202 20 00

Maapähkel, röstimata või muul viisil kuumtöötlemata, lüditud, purustatud või purustamata

1203 00 00

Kopra

1204 00 90

Linaseemned, purustatud või purustamata, v.a seemneks

1205 10 90 ja

ex 1205 90 00

Rapsi- või rüpsiseemned, purustatud või purustamata, v.a seemneks

1206 00 91

Päevalilleseemned, purustatud või purustamata, v.a seemneks

1206 00 99

1207 20 90

Puuvillaseemned, purustatud või purustamata, v.a seemneks

1207 40 90

Seesamiseemned, purustatud või purustamata, v.a seemneks

1207 50 90

Sinepiseemned, purustatud või purustamata, v.a seemneks

1207 91 90

Unimagunaseemned, purustatud või purustamata, v.a seemneks

1207 99 91

Kanepiseemned, purustatud või purustamata, v.a seemneks

ex 1207 99 97

Muud õliseemned ja õliviljad, purustatud või purustamata, v.a seemneks

1208

Peen- ja jämejahu õliseemnetest või õliviljadest (v.a sinep)

1211

Taimed ja taimeosad (sh seemned ja viljad), mida kasutatakse peamiselt parfümeerias ja farmaatsias, insektitsiididena, fungitsiididena vms otstarbel, värsked või kuivatatud, ka tükeldatud, purustatud, pulbristatud (välja arvatud käesoleva lisa IX osas CN-koodi ex 1211 90 85 all loetletud tooted)

ex 1212

Jaanileivapuukaunad, mere- ja muud vetikad, suhkrupeet ja suhkruroog, värsked, jahutatud, külmutatud või kuivatatud, jahvatatud või jahvatamata; puuviljade kivid ja tuumad ning mujal nimetamata, inimtoiduks kasutatavad taimsed tooted (k.a sigurisordi Cichorium intybus sativum röstimata juured):

ex 1212 20 00

mere- ja muud vetikad, mida kasutatakse peamiselt farmaatsiatööstuses või inimtoiduks

muud:

ex 1212 99

muu kui suhkruroog:

1212 99 41 ja

1212 99 49

jaanileivapuu seemned

ex 1212 99 70

muud, v.a sigurijuur

1213 00 00

Teraviljaõled ja aganad, töötlemata, ka hekseldatud, jahvatatud, pressitud või granuleeritud

ex 1214

Kaalikas, söödapeet ja muud söödajuurviljad, hein, lutsern, ristik, esparsett, söödakapsas, lupiin, vikk jms söödad, ka graanulitena:

ex 1214 10 00

lutsernijahu ja -graanulid, v.a kunstlikult kuuma õhu käes kuivatatud või muul viisil kuivatatud ja jahvatatud lutsern

ex 1214 90

muud:

1214 90 10

söödapeet, kaalikas ja muud söödajuurviljad

ex 1214 90 90

muud, v.a:

lutsern, esparsett, ristik, lupiin, vikk jm kunstlikult kuuma õhu käes kuivatatud söödad, v.a hein, söödakapsas ja heina sisaldavad tooted

lutsern, esparsett, ristik, lupiin, vikk, mesikas, kikerhernes ja harilik nõiahammas, muul viisil kuivatatud ja jahvatatud

ex 1502 00

Veise-, lamba- või kitserasv ja -rasvkude, v.a rubriiki 1503 kuuluv:

ex 1502 00 10

kasutamiseks tööstusliku toorainena, v.a toiduainete tootmiseks, v.a luudest ja jäätmetest saadud rasv (3)

1503 00

Rasvasteariin, sulatatud searasva õli, oleosteariin, oleoõli ja rasvõli (emulgeerimata, segamata või muul viisil töötlemata)

1504

Kalade või mereimetajate rasvad, õlid ja nende fraktsioonid (rafineeritud või rafineerimata, kuid keemiliselt modifitseerimata)

1507

Sojaõli ja selle fraktsioonid, rafineeritud või rafineerimata, kuid keemiliselt modifitseerimata

1508

Maapähkliõli (arahhiseõli) ja selle fraktsioonid, rafineeritud või rafineerimata, kuid keemiliselt modifitseerimata

1511

Palmiõli ja selle fraktsioonid, rafineeritud või rafineerimata, kuid keemiliselt modifitseerimata

1512

Päevalille-, safloori- või puuvillaõli ja nende fraktsioonid, rafineeritud või rafineerimata, kuid keemiliselt modifitseerimata

1513

Kookospähkli- (kopra-), palmituuma- või babassupalmiõli ja nende fraktsioonid, rafineeritud või rafineerimata, kuid keemiliselt modifitseerimata

1514

Rapsi-, rüpsi- või sinepiõli ja nende fraktsioonid, rafineeritud või rafineerimata, kuid keemiliselt modifitseerimata

ex 1515

Muud mittelenduvad taimerasvad ja -õlid (v.a alamrubriiki ex 1515 90 11 kuuluv jojoobiõli) ja nende fraktsioonid, rafineeritud või rafineerimata, kuid keemiliselt modifitseerimata

ex 1516

Loomsed või taimsed rasvad või õlid ja nende fraktsioonid, osaliselt või täielikult hüdrogeenitud, esterdatud, ümberesterdatud või elaidiseeritud, rafineeritud või rafineerimata, kuid edasi töötlemata (v.a alamrubriiki 1516 20 10 kuuluv hüdrogeenitud kastoorõli ehk nn opaalvaha)

ex 1517

Margariin; söödavad segud või valmistised loomsetest või taimsetest rasvadest või õlidest või selle grupi erinevate rasvade või õlide fraktsioonidest, v.a rubriigi 1516 toidurasvadest või -õlidest ning nende fraktsioonidest, v.a alamrubriigid 1517 10 10, 1517 90 10 ja 1517 90 93

1518 00 31

1518 00 39

Mittelenduvate taimeõlide vedelad segud, kasutamiseks tehnilisel otstarbel või tööstusliku toorainena, v.a toiduainete tootmiseks (3)

1522 00 91

Õlijätted ja -setted; loomsete või taimsete rasvainete või vahade töötlemisel tekkinud seebirasv, v.a need, mis sisaldavad oliiviõli omadustega õlisid

1522 00 99

Muud loomsete või taimsete rasvainete või vahade töötlemise jäägid, v.a need, mis sisaldavad oliiviõli omadustega õlisid

ex 1602

Muud lihast, rupsist või verest tooted või konservid:

sea:

ex 1602 41

tagaosad ja nende jaotustükid

1602 41 90

muud kui kodusea

ex 1602 42

abatükid ja nende jaotustükid

1602 42 90

muud kui kodusea

ex 1602 49

muud, sh segud:

1602 49 90

muud kui kodusea

ex 1602 90

muud, sh tooted mis tahes loomade verest:

muud kui tooted mis tahes loomade verest:

1602 90 31

uluki või küüliku

muud:

muud kui kodusea liha või rupsi sisaldavad:

muud kui veiseliha või rupsi sisaldavad:

1602 90 99

muud kui lamba või kitse

1603 00

Ekstraktid ja mahlad lihast, kalast, vähkidest, limustest või muudest veeselgrootutest

1801 00 00

Kakaooad (terved või purustatud, toored või röstitud)

1802 00 00

Kakaoubade kestad, kelmed jms kakaojäägid

ex 2001

Köögiviljad, puuviljad, marjad, pähklid jm taimede söödavad osad, äädika või äädikhappega toiduks valmistatud või konserveeritud:

ex 2001 90

muud:

2001 90 20

perekonda Capsicum kuuluvate taimede viljad, v.a magus ja mahe paprika ning piment

ex 2005

Muud köögiviljad, toiduks valmistatud või konserveeritud ilma äädikata või äädikhappeta, külmutamata, v.a rubriigis 2006 nimetatud tooted:

ex 2005 99

muud köögiviljad, ja köögiviljasegud:

2005 99 10

perekonda Capsicum kuuluvate taimede viljad, v.a magus ja mahe paprika ning piment

ex 2206

Muud kääritatud joogid (näiteks õuna- ja pirnisiider, mõdu); kääritatud jookide segud omavahel või mittealkohoolsete jookidega, mujal nimetamata:

2206 00 31 kuni

2206 00 89

muu kui piquette

ex 2301

Inimtoiduks kõlbmatu jahu ja graanulid lihast või rupsist, kalast, vähkidest, molluskitest või muudest veeselgrootutest; rasvakõrned:

2301 10 00

inimtoiduks kõlbmatu jahu ja graanulid lihast või rupsist; rasvakõrned

ex 2302

Kliid, pebred jm tera- või kaunviljade tuulamis-, jahvatus- vm töötlusjäägid, granuleerimata või granuleeritud:

2302 50 00

kaunviljadest

2304 00 00

Õlikoogid jm sojaõli ekstraheerimisel saadud tahked jäätmed, peenestatud või peenestamata, granuleeritud või granuleerimata

2305 00 00

Õlikoogid jm maapähkliõli ekstraheerimisel saadud tahked jäätmed, peenestatud või peenestamata, granuleeritud või granuleerimata

ex 2306

Õlikoogid jm taimsete rasvade või õlide (v.a rubriikides 2304 ja 2305 esitatute) ekstraheerimise tahked jäätmed, peenestatud või peenestamata, granuleeritud või granuleerimata, v.a CN alamrubriigid 2306 90 05 (õlikoogid jm maisi-idude ekstraheerimise tahked jäätmed) ja 2306 90 11 ning 2306 90 19 (õlikoogid jm oliiviõli ekstraheerimise tahked jäätmed)

ex 2307 00

Veinisete; viinakivi:

2307 00 90

viinakivi

ex 2308 00

Mujal nimetamata taimse päritoluga loomasöödaks kasutatavad tooted, jäätmed ja kõrvalproduktid, granuleeritud või granuleerimata:

2308 00 90

muud kui viinamarjade pressimisjäägid, tammetõrud ja hobukastanid, puuviljade ja marjade, v.a viinamarjade pressimisjäägid

ex 2309

Loomasöödana kasutatavad tooted:

ex 2309 10

kassi- ja koeratoit, jaemüügiks pakendatud:

2309 10 90

mis ei sisalda tärklist või alamrubriikidesse 1702 30 50, 1702 30 90, 1702 40 90, 1702 90 50 ja 2106 90 55 kuuluvat glükoosi, glükoosisiirupit, maltodekstriini või maltodekstriinisiirupit või piimatooteid

ex 2309 90

muud:

2309 90 10

lahustatud tooted kalast või mereimetajatest

muud, sh eelsegud:

ex 2309 90 91 kuni

2309 90 99

mis ei sisalda tärklist või alamrubriikidesse 1702 30 50, 1702 30 90, 1702 40 90, 1702 90 50 ja 2106 90 55 kuuluvat glükoosi, glükoosisiirupit, maltodekstriini või maltodekstriinisiirupit või piimatooteid, v.a:

lutsernimahlast ja rohumahlast saadud valgukontsentraadid

veetustatud tooted, mis on eranditult saadud eelmises taandes osutatud kontsentraatide valmistamisel tekkinud tahketest jääkidest ja mahlast

---

(1)  Selle alamrubriigi kirjete suhtes kohaldatakse asjakohastes ELi õigusaktides (vt nõukogu direktiiv 94/28/EÜ (EÜT L 178, 12.7.1994, lk 66); komisjoni otsus 93/623/EMÜ (EÜT L 298, 3.12.1993, lk 45)) sätestatud tingimusi.

(2)  Selle alamrubriigi kirjete suhtes kohaldatakse asjakohastes ELi õigusaktides (vt nõukogu direktiiv 88/661/EMÜ (EÜT L 382, 31.12.1988, lk 36); nõukogu direktiiv 94/28/EÜ (EÜT L 178, 12.7.1994, lk 66); komisjoni otsus 96/510/EÜ (EÜT L 210, 20.8.1996, lk 53)) sätestatud tingimusi.

(3)  Selle alamrubriigi kirjete suhtes kohaldatakse asjakohastes ELi õigusaktides (vt komisjoni määruse (EMÜ) nr 2454/93 (EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1) artikleid 291–300 ja hilisemaid muudatusi) sätestatud tingimusi.

(4)  Selle alamrubriigi kirjete suhtes kohaldatakse kaupade kombineeritud nomenklatuuri eelsätete punktis IIF sätestatud tingimusi.

Kolmapäev, 4. juuli 2012II LISA

ARTIKLI 1 LÕIKES 2 OSUTATUD LOETELU TOODETEST, MILLE SUHTES ON KEHTESTATUD ERIMEETMED

I osa:   Põllumajanduslikku päritolu etüülalkohol

| 1. | Etüülalkoholi valdkonnas reguleerib käesolev määrus järgmises tabelis loetletud tooteid:






  CN-kood | Kirjeldus |
| --- | --- | --- |
| ex 2207 10 00 | Aluslepingu I lisas loetletud põllumajandustoodetest saadud denatureerimata etüülalkohol alkoholisisaldusega vähemalt 80 % mahust |
| ex 2207 20 00 | Aluslepingu I lisas loetletud põllumajandustoodetest saadud denatureeritud etüülalkohol jm piiritusjoogid, mis tahes alkoholisisaldusega |
| ex 2208 90 91
  ja
  ex 2208 90 99 | Aluslepingu I lisas loetletud põllumajandustoodetest saadud denatureerimata etüülalkohol alkoholisisaldusega alla 80 % mahust |

1.

Etüülalkoholi valdkonnas reguleerib käesolev määrus järgmises tabelis loetletud tooteid:

CN-kood

Kirjeldus

ex 2207 10 00

Aluslepingu I lisas loetletud põllumajandustoodetest saadud denatureerimata etüülalkohol alkoholisisaldusega vähemalt 80 % mahust

ex 2207 20 00

Aluslepingu I lisas loetletud põllumajandustoodetest saadud denatureeritud etüülalkohol jm piiritusjoogid, mis tahes alkoholisisaldusega

ex 2208 90 91

ja

ex 2208 90 99

Aluslepingu I lisas loetletud põllumajandustoodetest saadud denatureerimata etüülalkohol alkoholisisaldusega alla 80 % mahust

| 2. | Impordilitsentse käsitleva III osa II peatüki I jagu ning kõnealuse osa III peatüki I jagu kohaldatakse ka toodete suhtes, mis põhinevad CN-koodi 2208 alla kuuluval põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholil, mida hoitakse üle kaheliitristes mahutites ning millel on kõik punktis 1 kirjeldatud etüülalkoholi omadused. |
| --- | --- |

2.

Impordilitsentse käsitleva III osa II peatüki I jagu ning kõnealuse osa III peatüki I jagu kohaldatakse ka toodete suhtes, mis põhinevad CN-koodi 2208 alla kuuluval põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholil, mida hoitakse üle kaheliitristes mahutites ning millel on kõik punktis 1 kirjeldatud etüülalkoholi omadused.

II osa:   Mesindustooted

Käesolev määrus reguleerib järgmises tabelis loetletud mesindustooteid:

| CN-kood | Kirjeldus |
| --- | --- |
| 0409 | Naturaalne mesi |
| ex 0410 00 00 | Mesilaspiim ja söödav taruvaik |
| ex 0511 99 85 | Mesilaspiim ja inimtoiduks kõlbmatu taruvaik |
| ex 1212 99 70 | Õietolm |
| ex 1521 90 | Mesilasvaha |

CN-kood

Kirjeldus

0409

Naturaalne mesi

ex 0410 00 00

Mesilaspiim ja söödav taruvaik

ex 0511 99 85

Mesilaspiim ja inimtoiduks kõlbmatu taruvaik

ex 1212 99 70

Õietolm

ex 1521 90

Mesilasvaha

III osa:   Siidiussid

Siidiusside valdkonnas reguleerib käesolev määruse CN-koodi ex 0106 90 00 alla kuuluvaid siidiusse ja CN-koodi ex 0511 99 85 alla kuuluvaid siidiussimune.

Kolmapäev, 4. juuli 2012III LISA

ARTIKLI 2 LÕIKES 1 OSUTATUD MÕISTED

I osa:   Riisisektorit käsitlevad mõisted

| I. | Mõisted „koorimata riis”, „kooritud riis”, „poolkroovitud riis”, „kroovitud riis”, „ümarateraline riis”, „keskmiseteraline riis”, „pikateraline riis A või B” ja „purustatud riis” on määratletud järgmiselt:






  1. | a) | „koorimata riis” on riis, mille teradel on pärast vilja peksmist säilinud tera väliskest; |
| --- | --- | --- | --- |

I.

Mõisted „koorimata riis”, „kooritud riis”, „poolkroovitud riis”, „kroovitud riis”, „ümarateraline riis”, „keskmiseteraline riis”, „pikateraline riis A või B” ja „purustatud riis” on määratletud järgmiselt:

1.

a)

„koorimata riis” on riis, mille teradel on pärast vilja peksmist säilinud tera väliskest;

| b) | „kooritud riis” on riis, mille teradelt on eemaldatud ainult tera väliskest. See definitsioon hõlmab näiteks niisuguseid kaubaartikleid nagu „pruun riis”, „cargo riis”, „loonzain” ja „riso sbramato”; |
| --- | --- |

b)

„kooritud riis” on riis, mille teradelt on eemaldatud ainult tera väliskest. See definitsioon hõlmab näiteks niisuguseid kaubaartikleid nagu „pruun riis”, „cargo riis”, „loonzain” ja „riso sbramato”;

| c) | „poolkroovitud riis” on riis, mille teradelt on eemaldatud tera väliskest, osa idust ja kogu viljakesta välimine kiht või osa sellest, kuid mitte sisemised kihid; |
| --- | --- |

c)

„poolkroovitud riis” on riis, mille teradelt on eemaldatud tera väliskest, osa idust ja kogu viljakesta välimine kiht või osa sellest, kuid mitte sisemised kihid;

| d) | „kroovitud riis” on riis, mille teradelt on eemaldatud tera väliskest, viljakesta nii välimine kui sisemine kiht ja kogu idu pika- või keskmiseteralise riisi puhul ja vähemalt osa sellest ümarateralise riisi puhul, ja kus pikisuunalised valged triibud võivad olla säilinud vaid kuni 10 % teradel; |
| --- | --- |

d)

„kroovitud riis” on riis, mille teradelt on eemaldatud tera väliskest, viljakesta nii välimine kui sisemine kiht ja kogu idu pika- või keskmiseteralise riisi puhul ja vähemalt osa sellest ümarateralise riisi puhul, ja kus pikisuunalised valged triibud võivad olla säilinud vaid kuni 10 % teradel;

| 2. | a) | „ümarateraline riis” on riis, mille terade pikkus ei ületa 5,2 mm ning tera pikkuse ning laiuse suhe on väiksem kui 2; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

„ümarateraline riis” on riis, mille terade pikkus ei ületa 5,2 mm ning tera pikkuse ning laiuse suhe on väiksem kui 2;

| b) | „keskmiseteraline riis” on riis, mille terade pikkus on üle 5,2 mm, kuid mitte üle 6,0 mm ning tera pikkuse ning laiuse suhe on väiksem kui 3; |
| --- | --- |

b)

„keskmiseteraline riis” on riis, mille terade pikkus on üle 5,2 mm, kuid mitte üle 6,0 mm ning tera pikkuse ning laiuse suhe on väiksem kui 3;

| c) | „pikateraline riis”:






  i) | „pikateraline riis A” on riis, mille terade pikkus on üle 6,0 mm ning mille tera pikkuse ja laiuse suhe on suurem kui 2, kuid väiksem kui 3; |
| --- | --- | --- |

c)

„pikateraline riis”:

i)

„pikateraline riis A” on riis, mille terade pikkus on üle 6,0 mm ning mille tera pikkuse ja laiuse suhe on suurem kui 2, kuid väiksem kui 3;

| ii) | „pikateraline riis B” on riis, mille terade pikkus on üle 6,0 mm ning mille tera pikkuse ja laiuse suhe on vähemalt 3; |
| --- | --- |

ii)

„pikateraline riis B” on riis, mille terade pikkus on üle 6,0 mm ning mille tera pikkuse ja laiuse suhe on vähemalt 3;

| d) | „terade mõõtmine”: kroovitud riisi puhul mõõdetakse terasid järgmisel viisil:






  i) | võetakse partiist tüüpiline proov; |
| --- | --- | --- |

d)

„terade mõõtmine”: kroovitud riisi puhul mõõdetakse terasid järgmisel viisil:

i)

võetakse partiist tüüpiline proov;

| ii) | proovi sõelutakse nii, et sõelale jäävad ainult terved terad, sealhulgas valmimata terad; |
| --- | --- |

ii)

proovi sõelutakse nii, et sõelale jäävad ainult terved terad, sealhulgas valmimata terad;

| iii) | keskmise leidmiseks tehakse kaks mõõtmist, mõlemas 100 tera; |
| --- | --- |

iii)

keskmise leidmiseks tehakse kaks mõõtmist, mõlemas 100 tera;

| iv) | tulemused esitatakse millimeetrites, ümardatuna kümnendkohani. |
| --- | --- |

iv)

tulemused esitatakse millimeetrites, ümardatuna kümnendkohani.

| 3. | „Purustatud riis” on riis, mille kildude pikkus ei ületa 3/4 terve tera keskmisest pikkusest. |
| --- | --- |

3.

„Purustatud riis” on riis, mille kildude pikkus ei ületa 3/4 terve tera keskmisest pikkusest.

| II. | Ebakvaliteetsete ja katkiste terade puhul kohaldatakse järgmisi mõisteid:






  A. | Terved terad on terad, mille tipust on eemaldatud ainult osa, sõltumata eri jahvatusetappide omadustest. |
| --- | --- | --- |

II.

Ebakvaliteetsete ja katkiste terade puhul kohaldatakse järgmisi mõisteid:

A.

Terved terad on terad, mille tipust on eemaldatud ainult osa, sõltumata eri jahvatusetappide omadustest.

| B. | Kärbitud terad on terad, mille kogu tipp on eemaldatud. |
| --- | --- |

B.

Kärbitud terad on terad, mille kogu tipp on eemaldatud.

| C. | Katkised terad või terade killud on terad, millel on eemaldatud suurem osa kui tipp; katkiste terade hulka kuuluvad:






  — | suured katkised terad (teratükid, mis on pikemad kui pool tera, kuid ei moodusta tervet tera); |
| --- | --- | --- |

C.

Katkised terad või terade killud on terad, millel on eemaldatud suurem osa kui tipp; katkiste terade hulka kuuluvad:

—

suured katkised terad (teratükid, mis on pikemad kui pool tera, kuid ei moodusta tervet tera);

| — | keskmised katkised terad (teratükid, mis on vähemalt veerandi tera pikkused, kuid väiksemad suurte katkiste terade miinimumsuurusest); |
| --- | --- |

—

keskmised katkised terad (teratükid, mis on vähemalt veerandi tera pikkused, kuid väiksemad suurte katkiste terade miinimumsuurusest);

| — | peened purustatud terad (teratükid, mis on väiksemad kui veerand tera, kuid liiga suured, et läbida 1,4 mm avadega sõela); |
| --- | --- |

—

peened purustatud terad (teratükid, mis on väiksemad kui veerand tera, kuid liiga suured, et läbida 1,4 mm avadega sõela);

| — | killud (väikesed teratükid või -osakesed, mis läbivad 1,4 mm avadega sõela); lõhestunud terad (tükid, mis on tekkinud tera lõhenemisel pikisuunas). |
| --- | --- |

—

killud (väikesed teratükid või -osakesed, mis läbivad 1,4 mm avadega sõela); lõhestunud terad (tükid, mis on tekkinud tera lõhenemisel pikisuunas).

| D. | Rohelised terad on terad, mis ei ole täiesti küpsed. |
| --- | --- |

D.

Rohelised terad on terad, mis ei ole täiesti küpsed.

| E. | Terad, millel on loomulikke väärarenguid, on terad, millele on pärilik või mittepärilik väärareng võrreldes sordi tüüpiliste morfoloogiliste tunnustega. |
| --- | --- |

E.

Terad, millel on loomulikke väärarenguid, on terad, millele on pärilik või mittepärilik väärareng võrreldes sordi tüüpiliste morfoloogiliste tunnustega.

| F. | Kriitjad terad on terad, mille pinnast on vähemalt kolm neljandikku tuhm ja kriitjas. |
| --- | --- |

F.

Kriitjad terad on terad, mille pinnast on vähemalt kolm neljandikku tuhm ja kriitjas.

| G. | Punasetriibulised terad on terad, millel on pikisuunas terakestast jäänud erineva intensiivsuse ja varjundiga punaseid triipe. |
| --- | --- |

G.

Punasetriibulised terad on terad, millel on pikisuunas terakestast jäänud erineva intensiivsuse ja varjundiga punaseid triipe.

| H. | Täpilised terad on terad, millel on väike selgelt piiritletud ja enam-vähem korrapärase kujuga tume sõõr; täpiliste terade hulka kuuluvad ka sellised, millel on ainult pinnal õrnad mustad triibud; triipudel ja täppidel ei tohi olla kollast või tumedat ranti. |
| --- | --- |

H.

Täpilised terad on terad, millel on väike selgelt piiritletud ja enam-vähem korrapärase kujuga tume sõõr; täpiliste terade hulka kuuluvad ka sellised, millel on ainult pinnal õrnad mustad triibud; triipudel ja täppidel ei tohi olla kollast või tumedat ranti.

| I. | Värvunud terad on terad, mille väikesel pinnaosal on loomulik värv selgelt muutunud; laigud võivad olla eri värvi (mustjad, punakad, pruunid); sügavaid musti triipe käsitatakse samuti laikudena. Kui laikude värv (must, roosa, punakaspruun) on kohe silmahakkava tugevusega ja kui laigud katavad vähemalt poole tera pinnast, tuleb teri käsitada kollaste teradena. |
| --- | --- |

I.

Värvunud terad on terad, mille väikesel pinnaosal on loomulik värv selgelt muutunud; laigud võivad olla eri värvi (mustjad, punakad, pruunid); sügavaid musti triipe käsitatakse samuti laikudena. Kui laikude värv (must, roosa, punakaspruun) on kohe silmahakkava tugevusega ja kui laigud katavad vähemalt poole tera pinnast, tuleb teri käsitada kollaste teradena.

| J. | Kollased terad on terad, mille loomulik värv on täielikult või osaliselt muutunud ja mis on saanud sidruni- või ruske tooni muul viisil kui kuivamise tõttu. |
| --- | --- |

J.

Kollased terad on terad, mille loomulik värv on täielikult või osaliselt muutunud ja mis on saanud sidruni- või ruske tooni muul viisil kui kuivamise tõttu.

| K. | Klaasjad terad on terad, mille värv on kogu pinnal ühtlaselt veidi muutunud muul viisil kui kuivamise tõttu; selle muutuse tõttu on terad värvunud hele-kollakaspruuniks. |
| --- | --- |

K.

Klaasjad terad on terad, mille värv on kogu pinnal ühtlaselt veidi muutunud muul viisil kui kuivamise tõttu; selle muutuse tõttu on terad värvunud hele-kollakaspruuniks.

II osa:   Suhkrusektorit käsitlevad mõisted

| 1. | „Valge suhkur” on suhkur, mis ei sisalda maitse-, lõhna-, värvaine- ega muid lisandeid ja mille kuivaine sahharoosisisaldus polarimeetri näidu järgi on vähemalt 99,5 %; |
| --- | --- |

1.

„Valge suhkur” on suhkur, mis ei sisalda maitse-, lõhna-, värvaine- ega muid lisandeid ja mille kuivaine sahharoosisisaldus polarimeetri näidu järgi on vähemalt 99,5 %;

| 2. | „toorsuhkur” on suhkur, mis ei sisalda maitse-, lõhna-, värvaine- ega muid lisandeid ja mille kuivaine sahharoosisisaldus polarimeetri näidu järgi on alla 99,5 %; |
| --- | --- |

2.

„toorsuhkur” on suhkur, mis ei sisalda maitse-, lõhna-, värvaine- ega muid lisandeid ja mille kuivaine sahharoosisisaldus polarimeetri näidu järgi on alla 99,5 %;

| 3. | „isoglükoos” on toode, mis on saadud glükoosist või selle polümeeridest ja mille kuivaine fruktoosisisaldus on vähemalt 10 %; |
| --- | --- |

3.

„isoglükoos” on toode, mis on saadud glükoosist või selle polümeeridest ja mille kuivaine fruktoosisisaldus on vähemalt 10 %;

| 4. | „inuliinisiirup” on esmatoode, mis on saadud inuliini või oligofruktooside hüdrolüüsi teel ja mille kuivaine fruktoosisisaldus vabal kujul või sahharoosina on vähemalt 10 % ning mida väljendatakse suhkru/isoglükoosi ekvivalendina. Selleks et vältida turustamispiiranguid nendele toodetele, millel on kiudainest inuliinist tulenev madal magustamisvõime ja millele ei ole määratud inuliinisiirupi kvooti, võib komisjon seda määratlust muuta; |
| --- | --- |

4.

„inuliinisiirup” on esmatoode, mis on saadud inuliini või oligofruktooside hüdrolüüsi teel ja mille kuivaine fruktoosisisaldus vabal kujul või sahharoosina on vähemalt 10 % ning mida väljendatakse suhkru/isoglükoosi ekvivalendina. Selleks et vältida turustamispiiranguid nendele toodetele, millel on kiudainest inuliinist tulenev madal magustamisvõime ja millele ei ole määratud inuliinisiirupi kvooti, võib komisjon seda määratlust muuta;

| 5. | „kvoodikohane suhkur”, „kvoodikohane isoglükoos” ja „kvoodikohane inuliinisiirup” on suhkru-, isoglükoosi- või inuliinisiirupikogus, mis on toodetud kindlal turustusaastal asjaomase ettevõtja kvoodi piires; |
| --- | --- |

5.

„kvoodikohane suhkur”, „kvoodikohane isoglükoos” ja „kvoodikohane inuliinisiirup” on suhkru-, isoglükoosi- või inuliinisiirupikogus, mis on toodetud kindlal turustusaastal asjaomase ettevõtja kvoodi piires;

| 6. | „tööstuslik suhkur” on suhkrukogus, mis on toodetud kindlal turustusaastal punktis 5 osutatud koguse ulatuses või sellest rohkem ning mis on ette nähtud artikli 55 lõikes 2 osutatud mis tahes toote tööstuslikuks tootmiseks; |
| --- | --- |

6.

„tööstuslik suhkur” on suhkrukogus, mis on toodetud kindlal turustusaastal punktis 5 osutatud koguse ulatuses või sellest rohkem ning mis on ette nähtud artikli 55 lõikes 2 osutatud mis tahes toote tööstuslikuks tootmiseks;

| 7. | „tööstuslik isoglükoos” ja „tööstuslik inuliinisiirup” on isoglükoosi- või inuliinisiirupikogus, mis on toodetud kindlal turustusaastal ning mis on ette nähtud artikli 55 lõikes 2 osutatud mis tahes toote tööstuslikuks tootmiseks; |
| --- | --- |

7.

„tööstuslik isoglükoos” ja „tööstuslik inuliinisiirup” on isoglükoosi- või inuliinisiirupikogus, mis on toodetud kindlal turustusaastal ning mis on ette nähtud artikli 55 lõikes 2 osutatud mis tahes toote tööstuslikuks tootmiseks;

| 8. | „suhkru ülejääk”, „isoglükoosi ülejääk” ja „inuliinisiirupi ülejääk” on suhkru, isoglükoosi või inuliinisiirupi kogus, mida konkreetsel turustusaastal on toodetud punktides 5 ja 6 ja 7 osutatud vastavatest kogustest rohkem; |
| --- | --- |

8.

„suhkru ülejääk”, „isoglükoosi ülejääk” ja „inuliinisiirupi ülejääk” on suhkru, isoglükoosi või inuliinisiirupi kogus, mida konkreetsel turustusaastal on toodetud punktides 5 ja 6 ja 7 osutatud vastavatest kogustest rohkem;

| 9. | „kvoodikohane suhkrupeet” on kvoodikohaseks suhkruks töödeldud suhkrupeet; |
| --- | --- |

9.

„kvoodikohane suhkrupeet” on kvoodikohaseks suhkruks töödeldud suhkrupeet;

| 10. | „tarneleping” on müüja ja ettevõtja vahel sõlmitud leping suhkrupeedi tarnimise kohta suhkru tootmiseks; |
| --- | --- |

10.

„tarneleping” on müüja ja ettevõtja vahel sõlmitud leping suhkrupeedi tarnimise kohta suhkru tootmiseks;

| 11. | „majandusharusisene kokkulepe” on üks järgmistest kokkulepetest:






  a) | ELi tasandil enne mis tahes tarnelepingu sõlmimist sõlmitud kokkulepe ühelt poolt grupi siseriiklike ettevõtjate organisatsioonide ja teiselt poolt grupi siseriiklike müüjaorganisatsioonide vahel või |
| --- | --- | --- |

11.

„majandusharusisene kokkulepe” on üks järgmistest kokkulepetest:

a)

ELi tasandil enne mis tahes tarnelepingu sõlmimist sõlmitud kokkulepe ühelt poolt grupi siseriiklike ettevõtjate organisatsioonide ja teiselt poolt grupi siseriiklike müüjaorganisatsioonide vahel või

| b) | enne mis tahes tarnelepingu sõlmimist sõlmitud kokkulepe ühelt poolt asjaomase liikmesriigi tunnustatud ettevõtjate või ettevõtjate organisatsiooni ja teiselt poolt asjaomase liikmesriigi tunnustatud müüjaorganisatsiooni vahel; |
| --- | --- |

b)

enne mis tahes tarnelepingu sõlmimist sõlmitud kokkulepe ühelt poolt asjaomase liikmesriigi tunnustatud ettevõtjate või ettevõtjate organisatsiooni ja teiselt poolt asjaomase liikmesriigi tunnustatud müüjaorganisatsiooni vahel;

| c) | punktides a ja b osutatud kokkuleppe puudumisel äriühinguid ja ühistuid käsitlevad õigusaktid, kui need reguleerivad suhkrut tootva äriühingu osanike või liikmete või ühistu liikmete suhkrupeeditarnet; |
| --- | --- |

c)

punktides a ja b osutatud kokkuleppe puudumisel äriühinguid ja ühistuid käsitlevad õigusaktid, kui need reguleerivad suhkrut tootva äriühingu osanike või liikmete või ühistu liikmete suhkrupeeditarnet;

| d) | punktides a ja b osutatud kokkuleppe puudumisel kord, mis kehtis enne mis tahes tarnelepingu sõlmimist, tingimusel et müüjad, kes korda aktsepteerivad, tarnivad vähemalt 60 % kogu tootjate poolt ostetavast suhkrupeedist suhkru tootmiseks ühes või mitmes tehases; |
| --- | --- |

d)

punktides a ja b osutatud kokkuleppe puudumisel kord, mis kehtis enne mis tahes tarnelepingu sõlmimist, tingimusel et müüjad, kes korda aktsepteerivad, tarnivad vähemalt 60 % kogu tootjate poolt ostetavast suhkrupeedist suhkru tootmiseks ühes või mitmes tehases;

| 12. | „täiskoormusega rafineerimistehas” – tootmisüksus:






  — | mille ainsaks tegevuseks on imporditud toor-roosuhkru rafineerimine, |
| --- | --- | --- |

12.

„täiskoormusega rafineerimistehas” – tootmisüksus:

—

mille ainsaks tegevuseks on imporditud toor-roosuhkru rafineerimine,

| — | mis rafineeris turustusaastal 2004/2005 vähemalt 15 000 tonni imporditud toor-roosuhkrut. |
| --- | --- |

—

mis rafineeris turustusaastal 2004/2005 vähemalt 15 000 tonni imporditud toor-roosuhkrut.

III osa:   Humalasektorit käsitlevad mõisted

| 1. | „Humal” on hariliku humala (humulus lupulus) (emas)taime kuivatatud õisikud, nimetatakse ka humalakäbideks; õisikud on rohekaskollased ning munaja kujuga, neil on õieraag ja nende mõõtmed on tavaliselt 2–5 cm; |
| --- | --- |

1.

„Humal” on hariliku humala (humulus lupulus) (emas)taime kuivatatud õisikud, nimetatakse ka humalakäbideks; õisikud on rohekaskollased ning munaja kujuga, neil on õieraag ja nende mõõtmed on tavaliselt 2–5 cm;

| 2. | „humalapulber” on toode, mis on saadud humala jahvatamisel ning sisaldab kõiki humala looduslikke osi; |
| --- | --- |

2.

„humalapulber” on toode, mis on saadud humala jahvatamisel ning sisaldab kõiki humala looduslikke osi;

| 3. | „suurema lupuliinisisaldusega humalapulber” on toode, mis on saadud humala jahvatamisel pärast osa lehtede, varte, kandelehtede ja õisikutelgede mehaanilist eemaldamist; |
| --- | --- |

3.

„suurema lupuliinisisaldusega humalapulber” on toode, mis on saadud humala jahvatamisel pärast osa lehtede, varte, kandelehtede ja õisikutelgede mehaanilist eemaldamist;

| 4. | „humalaekstrakt” on kontsentreeritud tooted, mis on saadud humala või humalapulbri töötlemisel lahustiga; |
| --- | --- |

4.

„humalaekstrakt” on kontsentreeritud tooted, mis on saadud humala või humalapulbri töötlemisel lahustiga;

| 5. | „segatud humalatooted” on kahe või enama punktides 1–4 nimetatud toote segu. |
| --- | --- |

5.

„segatud humalatooted” on kahe või enama punktides 1–4 nimetatud toote segu.

IV osa:   Veinisektorit käsitlevad mõisted

Veinisektorit käsitlevad mõisted:

1.   „Väljajuurimine”– viinapuujuurte täielik kõrvaldamine viinapuid täis istutatud alalt.

2.   „Istutamine”– poogitud või pookimata viinapuude või viinapuude osade lõplik istutamine viinamarjade tootmiseks või pooktaimede istanduse rajamiseks.

3.   „Ümberpookimine”– juba varem poogitud viinapuu pookimine.

Saadusega seonduvad mõisted:

| 4. | „Värsked viinamarjad” – viinapuu viljad, mida kasutatakse veini valmistamiseks, küpsed või isegi veidi kuivatatud, mida saab tavalistel veinikeldri meetoditel purustada või pressida ja mis võivad iseeneslikult tekitada alkoholkäärimise. |
| --- | --- |

4.

„Värsked viinamarjad” – viinapuu viljad, mida kasutatakse veini valmistamiseks, küpsed või isegi veidi kuivatatud, mida saab tavalistel veinikeldri meetoditel purustada või pressida ja mis võivad iseeneslikult tekitada alkoholkäärimise.

| 5. | „Värske viinamarjavirre, mille käärimine on peatatud alkoholi lisamise teel” – saadus:






  a) | mille tegelik alkoholisisaldus on vähemalt 12 mahuprotsenti, aga mitte üle 15 mahuprotsendi; |
| --- | --- | --- |

5.

„Värske viinamarjavirre, mille käärimine on peatatud alkoholi lisamise teel” – saadus:

a)

mille tegelik alkoholisisaldus on vähemalt 12 mahuprotsenti, aga mitte üle 15 mahuprotsendi;

| b) | mis on saadud, lisades eranditult artikli 166 lõike 2 kohaselt liigitatavatest veiniviinamarjasortidest saadud käärimata viinamarjavirdele, mille naturaalne alkoholisisaldus on vähemalt 8,5 mahuprotsenti:






  i) | kas veinist saadud neutraalset alkoholi, sealhulgas kuivatatud viinamarjade destilleerimisel saadud alkohol, mille tegelik alkoholisisaldus on vähemalt 96 mahuprotsenti; |
| --- | --- | --- |

b)

mis on saadud, lisades eranditult artikli 166 lõike 2 kohaselt liigitatavatest veiniviinamarjasortidest saadud käärimata viinamarjavirdele, mille naturaalne alkoholisisaldus on vähemalt 8,5 mahuprotsenti:

i)

kas veinist saadud neutraalset alkoholi, sealhulgas kuivatatud viinamarjade destilleerimisel saadud alkohol, mille tegelik alkoholisisaldus on vähemalt 96 mahuprotsenti;

| ii) | või veini puhastamata destilleerimissaadust, mille tegelik alkoholisisaldus on vähemalt 52 mahuprotsenti, aga mitte üle 80 mahuprotsendi. |
| --- | --- |

ii)

või veini puhastamata destilleerimissaadust, mille tegelik alkoholisisaldus on vähemalt 52 mahuprotsenti, aga mitte üle 80 mahuprotsendi.

| 6. | „Viinamarjamahl” – kääritamata, kuid käärimiskõlblik vedel saadus, mis on:






  a) | kohase töötlemisega muudetud tarbimiskõlblikuks sellisena, nagu see on; |
| --- | --- | --- |

6.

„Viinamarjamahl” – kääritamata, kuid käärimiskõlblik vedel saadus, mis on:

a)

kohase töötlemisega muudetud tarbimiskõlblikuks sellisena, nagu see on;

| b) | saadud värsketest viinamarjadest või viinamarjavirdest või lahjendamise teel. Kui mahl on saadud lahjendamise teel, peab see olema saadud kontsentreeritud viinamarjavirde või kontsentreeritud viinamarjamahla lahjendamise teel. |
| --- | --- |

b)

saadud värsketest viinamarjadest või viinamarjavirdest või lahjendamise teel. Kui mahl on saadud lahjendamise teel, peab see olema saadud kontsentreeritud viinamarjavirde või kontsentreeritud viinamarjamahla lahjendamise teel.

Viinamarjamahla lubatud tegelik alkoholisisaldus ei tohi ületada 1 mahuprotsenti.

| 7. | „Kontsentreeritud viinamarjamahl” – karamellimata viinamarjamahl, mis on saadud viinamarjamahla osalise veetustamise teel, mis toimub mis tahes lubatud meetodil, välja arvatud otsese kuumuse abil, ja nii, et edaspidi kirjeldataval meetodil kasutatava refraktomeetri näit temperatuuril 20 °C ei ole alla 50,9 %.
  Kontsentreeritud viinamarjamahla lubatud tegelik alkoholisisaldus ei tohi ületada 1 mahuprotsenti. |
| --- | --- |

7.

„Kontsentreeritud viinamarjamahl” – karamellimata viinamarjamahl, mis on saadud viinamarjamahla osalise veetustamise teel, mis toimub mis tahes lubatud meetodil, välja arvatud otsese kuumuse abil, ja nii, et edaspidi kirjeldataval meetodil kasutatava refraktomeetri näit temperatuuril 20 °C ei ole alla 50,9 %.

Kontsentreeritud viinamarjamahla lubatud tegelik alkoholisisaldus ei tohi ületada 1 mahuprotsenti.

| 8. | „Veinisete” on:






  a) | ladustamise ajal või pärast lubatud töötlemist veini sisaldavatesse anumatesse kogunev jääk; |
| --- | --- | --- |

8.

„Veinisete” on:

a)

ladustamise ajal või pärast lubatud töötlemist veini sisaldavatesse anumatesse kogunev jääk;

| b) | punktis a osutatud saaduse filtreerimisel või tsentrifuugimisel saadud jääk; |
| --- | --- |

b)

punktis a osutatud saaduse filtreerimisel või tsentrifuugimisel saadud jääk;

| c) | ladustamise ajal või pärast lubatud töötlemist viinamarjavirret sisaldavatesse anumatesse kogunev jääk or |
| --- | --- |

c)

ladustamise ajal või pärast lubatud töötlemist viinamarjavirret sisaldavatesse anumatesse kogunev jääk or

| d) | punktis c osutatud saaduse filtreerimisel või tsentrifuugimisel saadud jääk. |
| --- | --- |

d)

punktis c osutatud saaduse filtreerimisel või tsentrifuugimisel saadud jääk.

| 9. | „Viinamarjade pressimisjäägid” – värskete viinamarjade kääritatud või kääritamata pressimisjäägid. |
| --- | --- |

9.

„Viinamarjade pressimisjäägid” – värskete viinamarjade kääritatud või kääritamata pressimisjäägid.

| 10. | „Piquette” – toode, mis on saadud:






  a) | vees leotatud töötlemata viinamarjade pressimisjääkide kääritamisel; or |
| --- | --- | --- |

10.

„Piquette” – toode, mis on saadud:

a)

vees leotatud töötlemata viinamarjade pressimisjääkide kääritamisel; or

| b) | viinamarjade kääritatud pressimisjääkide leotamisel vees. |
| --- | --- |

b)

viinamarjade kääritatud pressimisjääkide leotamisel vees.

| 11. | „Destilleerimiseks kangendatud vein” – saadus:






  a) | mille tegelik alkoholisisaldus on vähemalt 18 mahuprotsenti, aga mitte üle 24 mahuprotsendi; |
| --- | --- | --- |

11.

„Destilleerimiseks kangendatud vein” – saadus:

a)

mille tegelik alkoholisisaldus on vähemalt 18 mahuprotsenti, aga mitte üle 24 mahuprotsendi;

| b) | mis on saadud üksnes sel viisil, et jääksuhkrusisalduseta veinile on lisatud veini puhastamata destilleerimissaadust, mille suurim tegelik alkoholisisaldus on 86 mahuprotsenti, või |
| --- | --- |

b)

mis on saadud üksnes sel viisil, et jääksuhkrusisalduseta veinile on lisatud veini puhastamata destilleerimissaadust, mille suurim tegelik alkoholisisaldus on 86 mahuprotsenti, või

| c) | mille suurim lenduvate hapete sisaldus äädikhappes väljendatuna on 1,5 grammi liitri kohta. |
| --- | --- |

c)

mille suurim lenduvate hapete sisaldus äädikhappes väljendatuna on 1,5 grammi liitri kohta.

| 12. | „Kuvee” on:






  a) | viinamarjavirre; |
| --- | --- | --- |

12.

„Kuvee” on:

a)

viinamarjavirre;

| b) | vein või |
| --- | --- |

b)

vein või

| c) | viinamarjavirrete ja/või erinevate omadustega veinide segu, |
| --- | --- |

c)

viinamarjavirrete ja/või erinevate omadustega veinide segu,

mis on mõeldud teatud liiki vahuveinide valmistamiseks.

Alkoholisisaldusega seonduvad mõisted:

13.   „Tegelik alkoholisisaldus mahust”– puhta alkoholi kogus mahuühikutes toote 100 mahuühikus temperatuuril 20 °C.

14.   „Võimalik alkoholisisaldus mahust”– puhta alkoholi kogus mahuühikutes toote 100 mahuühikus temperatuuril 20 °C, mida on võimalik saada suhkrute täielikul käärimisel.

15.   „Üldalkoholisisaldus mahuprotsentides”– tegeliku ja potentsiaalse alkoholisisalduse summa.

16.   „Naturaalne alkoholisisaldus mahuprotsentides”– saaduse üldalkoholisisaldus mahuprotsentides enne võimalikku rikastamist.

17.   „Tegelik alkoholisisaldus massiprotsentides”– 100 kilogrammis tootes sisalduva puhta alkoholi kilogrammide arv.

18.   „Potentsiaalne alkoholisisaldus massiprotsentides”– puhta alkoholi kogus kilogrammides, mida on võimalik saada 100 kilogrammis saaduses leiduvate suhkrute täielikul käärimisel.

19.   „Üldalkoholisisaldus massiprotsentides”– tegeliku ja potentsiaalse alkoholisisalduse summa.

V osa:   Veise- ja vasikalihasektorit käsitlevad mõisted

| 1. | „Veised” – CN-koodide ex 0102 10 ning 0102 90 05 – 0102 90 79 alla kuuluvad elus koduveised. |
| --- | --- |

1.

„Veised” – CN-koodide ex 0102 10 ning 0102 90 05 – 0102 90 79 alla kuuluvad elus koduveised.

| 2. | „Täiskasvanud veised” on veised, kelle eluskaal on üle 300 kilogrammi. |
| --- | --- |

2.

„Täiskasvanud veised” on veised, kelle eluskaal on üle 300 kilogrammi.

VI osa:   Piima- ja piimatootesektorit käsitlevad mõisted

Seoses tariifikvootide rakendamisega Uus-Meremaalt pärit või suhtes kuulub määratluse „toodetud vahetult piimast või koorest” alla või, mis on valmistatud vahetult piimast või koorest ilma säilitusaineid kasutamata ühtsel, iseseisval ja katkematul menetlusel, mille puhul koor võib läbida piimarasva kontsentreerimise ja/või fraktsioneerimise etapi.

VII osa:   Munasektorit käsitlevad mõisted

| 1. | „Koorega munad” on koorega kodulinnumunad, värsked, konserveeritud või keedetud, välja arvatud punktis 2 nimetatud haudemunad; |
| --- | --- |

1.

„Koorega munad” on koorega kodulinnumunad, värsked, konserveeritud või keedetud, välja arvatud punktis 2 nimetatud haudemunad;

| 2. | „haudemunad” on inkubeerimisel kasutatavad kodulinnumunad; |
| --- | --- |

2.

„haudemunad” on inkubeerimisel kasutatavad kodulinnumunad;

| 3. | „terviktooted” on kooreta kodulinnumunad, suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma, inimtoiduks kõlblikud; |
| --- | --- |

3.

„terviktooted” on kooreta kodulinnumunad, suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma, inimtoiduks kõlblikud;

| 4. | „eraldatud tooted” on kodulinnumunade rebu, suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma, inimtoiduks kõlblikud. |
| --- | --- |

4.

„eraldatud tooted” on kodulinnumunade rebu, suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma, inimtoiduks kõlblikud.

VIII osa:   Kodulinnulihasektorit käsitlevad mõisted

| 1. | „Eluskodulinnud” on eluskanad, -pardid, -haned, -kalkunid ja -pärlkanad kaaluga üle 185 grammi; |
| --- | --- |

1.

„Eluskodulinnud” on eluskanad, -pardid, -haned, -kalkunid ja -pärlkanad kaaluga üle 185 grammi;

| 2. | „tibud” on eluskanad, -pardid, -haned, -kalkunid ja -pärlkanad kaaluga alla 185 grammi; |
| --- | --- |

2.

„tibud” on eluskanad, -pardid, -haned, -kalkunid ja -pärlkanad kaaluga alla 185 grammi;

| 3. | „tapetud kodulinnud” on kanad, pardid, haned, kalkunid ja pärlkanad, tervelt, rupsiga või ilma; |
| --- | --- |

3.

„tapetud kodulinnud” on kanad, pardid, haned, kalkunid ja pärlkanad, tervelt, rupsiga või ilma;

| 4. | „muude toodete põhjal valmistatud tooted”:






  a) | I lisa XX osa punktis a loetletud tooted; |
| --- | --- | --- |

4.

„muude toodete põhjal valmistatud tooted”:

a)

I lisa XX osa punktis a loetletud tooted;

| b) | I lisa XX osa punktis b loetletud tooted, v.a tapetud kodulinnud ja söödav rups; mida tuntakse nime all „kodulinnulõiked”; |
| --- | --- |

b)

I lisa XX osa punktis b loetletud tooted, v.a tapetud kodulinnud ja söödav rups; mida tuntakse nime all „kodulinnulõiked”;

| c) | I lisa XX osa punktis b osutatud söödav rups; |
| --- | --- |

c)

I lisa XX osa punktis b osutatud söödav rups;

| d) | I lisa XX osa punktis c loetletud tooted; |
| --- | --- |

d)

I lisa XX osa punktis c loetletud tooted;

| e) | I lisa XX osa punktides d ja e loetletud tooted; |
| --- | --- |

e)

I lisa XX osa punktides d ja e loetletud tooted;

| f) | I lisa XX osa punktis f nimetatud tooted, v.a CN-koodi 1602 20 11 ja 1602 20 19 alla kuuluvad tooted. |
| --- | --- |

f)

I lisa XX osa punktis f nimetatud tooted, v.a CN-koodi 1602 20 11 ja 1602 20 19 alla kuuluvad tooted.

IX osa:   Mesindussektorit käsitlevad mõisted

| 1. | „Mesi” on looduslik magus aine, mida valmistavad Apis mellifera mesilased taimede nektarist, elusate taimeosade eritistest või elusatest taimeosadest toituvate putukate eritistest, mida mesilased koguvad, muundavad teatavate endast pärit olevate ainetega ühendamise teel, sadestavad, veetustavad ja ladustavad ning jätavad meekärgedesse küpsema ja valmima.
  Mee peamised liigid on järgmised:






  a) | päritolu järgi:






  i) | õiemesi: taimede nektarist saadud mesi; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

„Mesi” on looduslik magus aine, mida valmistavad Apis mellifera mesilased taimede nektarist, elusate taimeosade eritistest või elusatest taimeosadest toituvate putukate eritistest, mida mesilased koguvad, muundavad teatavate endast pärit olevate ainetega ühendamise teel, sadestavad, veetustavad ja ladustavad ning jätavad meekärgedesse küpsema ja valmima.

Mee peamised liigid on järgmised:

a)

päritolu järgi:

i)

õiemesi: taimede nektarist saadud mesi;

| ii) | lehemesi: mesi, mis on saadud peamiselt elusate taimeosade eritistest toituvate putukate (Hemiptera) või elusate taimeosade eritistest; |
| --- | --- |

ii)

lehemesi: mesi, mis on saadud peamiselt elusate taimeosade eritistest toituvate putukate (Hemiptera) või elusate taimeosade eritistest;

| b) | töötlemis- ja/või müügiks pakkumise viisi järgi:






  iii) | kärjemesi: mesi, mida mesilased ladustavad vastehitatud haudmeta meekärgedes ja õhukestes kärjepõhjades ning mida müüakse kinniste tervete meekärgede või nende osadena; |
| --- | --- | --- |

b)

töötlemis- ja/või müügiks pakkumise viisi järgi:

iii)

kärjemesi: mesi, mida mesilased ladustavad vastehitatud haudmeta meekärgedes ja õhukestes kärjepõhjades ning mida müüakse kinniste tervete meekärgede või nende osadena;

| iv) | kärjetükkidega mesi: üht või mitut kärjemeetükki sisaldav mesi; |
| --- | --- |

iv)

kärjetükkidega mesi: üht või mitut kärjemeetükki sisaldav mesi;

| v) | nõrgunud mesi: lahtikaanetatud haudmeta meekärgedest nõrutamise teel saadud mesi; |
| --- | --- |

v)

nõrgunud mesi: lahtikaanetatud haudmeta meekärgedest nõrutamise teel saadud mesi;

| vi) | vurrimesi: lahtikaanetatud haudmeta meekärgedest tsentrifugaaljõu abil eraldatud mesi; |
| --- | --- |

vi)

vurrimesi: lahtikaanetatud haudmeta meekärgedest tsentrifugaaljõu abil eraldatud mesi;

| vii) | pressitud mesi: haudmeta meekärgede pressimisel kuumutamata või mõõdukat kuumutamist (kuni 45 °C) kasutades saadud mesi; |
| --- | --- |

vii)

pressitud mesi: haudmeta meekärgede pressimisel kuumutamata või mõõdukat kuumutamist (kuni 45 °C) kasutades saadud mesi;

| viii) | filtreeritud mesi: mesi, mis on saadud mee koostisele võõraste orgaaniliste või anorgaaniliste ainete eemaldamise teel, mille tulemusel on eemaldatud märkimisväärne kogus õietolmu. |
| --- | --- |

viii)

filtreeritud mesi: mesi, mis on saadud mee koostisele võõraste orgaaniliste või anorgaaniliste ainete eemaldamise teel, mille tulemusel on eemaldatud märkimisväärne kogus õietolmu.

„Pagarimesi” on mesi,

| a) | mis on sobiv tööstuslikuks või muu hiljem töödeldava toidu koostises kasutamiseks ning |
| --- | --- |

a)

mis on sobiv tööstuslikuks või muu hiljem töödeldava toidu koostises kasutamiseks ning

| b) | millel võivad olla järgmised omadused:






  — | võõras lõhn ja maitse; |
| --- | --- | --- |

b)

millel võivad olla järgmised omadused:

—

võõras lõhn ja maitse;

| — | käärimistunnustega või käärinud või |
| --- | --- |

—

käärimistunnustega või käärinud või

| — | üle kuumutatud. |
| --- | --- |

—

üle kuumutatud.

| 2. | „Mesindustooted” on mesi, mesilasvaha, mesilaspiim, taruvaik või õietolm. |
| --- | --- |

2.

„Mesindustooted” on mesi, mesilasvaha, mesilaspiim, taruvaik või õietolm.

Kolmapäev, 4. juuli 2012IV LISA

ARTIKLI 8 LÕIGETES 1 JA 3 OSUTATUD RIISI JA SUHKRU STANDARDKVALITEET

A.   Koorimata riisi standardkvaliteet

Standardkvaliteediga koorimata riis on:

| a) | veatu ja standardse turustuskvaliteediga, lõhnatu; |
| --- | --- |

a)

veatu ja standardse turustuskvaliteediga, lõhnatu;

| b) | maksimaalse niiskusesisaldusega 13 %; |
| --- | --- |

b)

maksimaalse niiskusesisaldusega 13 %;

| c) | kroovitud riisi toodang on 63 % tervete terade kaalust (lubatud kuni 3 % lõigatud teri), kroovitud riisi rikutud terade massiprotsent on:






  CN-koodide 1006 10 27 ja 1006 10 98 alla kuuluv kriitjate teradega kroovitud riis | 1,5 % |
| --- | --- | --- |
| muu kui CN-koodide 1006 10 27 ja 1006 10 98 alla kuuluv kriitjate teradega kroovitud riis: | 2,0 % |
| punasetriibulised terad | 1,0 % |
| tähnilised terad | 0,50 % |
| värvunud terad | 0,25 % |
| kollased terad | 0,02 % |
| klaasjad terad | 0,05 % |

c)

kroovitud riisi toodang on 63 % tervete terade kaalust (lubatud kuni 3 % lõigatud teri), kroovitud riisi rikutud terade massiprotsent on:

CN-koodide 1006 10 27 ja 1006 10 98 alla kuuluv kriitjate teradega kroovitud riis

1,5 %

muu kui CN-koodide 1006 10 27 ja 1006 10 98 alla kuuluv kriitjate teradega kroovitud riis:

2,0 %

punasetriibulised terad

1,0 %

tähnilised terad

0,50 %

värvunud terad

0,25 %

kollased terad

0,02 %

klaasjad terad

0,05 %

B.   Suhkru standardkvaliteet

I.   Suhkrupeedi standardkvaliteet

Standardkvaliteediga suhkrupeet on:

| a) | veatu ja standardse turustuskvaliteediga; |
| --- | --- |

a)

veatu ja standardse turustuskvaliteediga;

| b) | vastuvõtupunktis suhkrusisaldusega 16 %. |
| --- | --- |

b)

vastuvõtupunktis suhkrusisaldusega 16 %.

II.   Valge suhkru standardkvaliteet

| 1. | Standardkvaliteediga valgel suhkrul on järgmised omadused:






  a) | veatu, ehtne ja standardne turustuskvaliteet; kuiv, ühtlastes kristallides, vabalt voolav; |
| --- | --- | --- |

1.

Standardkvaliteediga valgel suhkrul on järgmised omadused:

a)

veatu, ehtne ja standardne turustuskvaliteet; kuiv, ühtlastes kristallides, vabalt voolav;

| b) | minimaalne polarisatsioon: 99,7; |
| --- | --- |

b)

minimaalne polarisatsioon: 99,7;

| c) | suurim niiskusesisaldus: 0,06 %; |
| --- | --- |

c)

suurim niiskusesisaldus: 0,06 %;

| d) | maksimaalne invertsuhkru sisaldus: 0,04 %; |
| --- | --- |

d)

maksimaalne invertsuhkru sisaldus: 0,04 %;

| e) | punkti 2 kohaselt määratud punktide üldarv ei ole suurem kui 22 ega ületa: | 15 punkti tuhasuse määramise puhul, |
| --- | --- | --- |

e)

punkti 2 kohaselt määratud punktide üldarv ei ole suurem kui 22 ega ületa:

15 punkti tuhasuse määramise puhul,

| | 9 punkti värvitüübi puhul, mis on määratud Brunswicki Põllumajandustehnoloogia Instituudi meetodil (edaspidi „Brunswicki meetod”); |
| --- | --- |

9 punkti värvitüübi puhul, mis on määratud Brunswicki Põllumajandustehnoloogia Instituudi meetodil (edaspidi „Brunswicki meetod”);

| | 6 punkti lahuse värvitooni ühiku puhul, mis on määratud International Commission for Uniform Methods of Sugar Analysis'e meetodil (edaspidi „ICUMSA meetod”). |
| --- | --- |

6 punkti lahuse värvitooni ühiku puhul, mis on määratud International Commission for Uniform Methods of Sugar Analysis'e meetodil (edaspidi „ICUMSA meetod”).

| 2. | Ühele punktile vastab:






  a) | 0,0018 % tuhasust, mis on määratud ICUMSA meetodil 28° Brixi juures; |
| --- | --- | --- |

2.

Ühele punktile vastab:

a)

0,0018 % tuhasust, mis on määratud ICUMSA meetodil 28° Brixi juures;

| b) | 0,5 värvitüübiühikut, mis on määratud Brunswicki meetodil; |
| --- | --- |

b)

0,5 värvitüübiühikut, mis on määratud Brunswicki meetodil;

| c) | 7,5 lahuse värvitooni ühikut, mis on määratud ICUMSA meetodil. |
| --- | --- |

c)

7,5 lahuse värvitooni ühikut, mis on määratud ICUMSA meetodil.

| 3. | Punktis 1 osutatud faktorite määramise meetodid on samad, mida kasutatakse kõnealuste faktorite määramiseks sekkumismeetmete raames. |
| --- | --- |

3.

Punktis 1 osutatud faktorite määramise meetodid on samad, mida kasutatakse kõnealuste faktorite määramiseks sekkumismeetmete raames.

III.   Toorsuhkru standardkvaliteet

| 1. | Standardkvaliteediga toorsuhkur on suhkur, mille saagis valges suhkrus väljendatuna on 92 %. |
| --- | --- |

1.

Standardkvaliteediga toorsuhkur on suhkur, mille saagis valges suhkrus väljendatuna on 92 %.

| 2. | Toorpeedisuhkru saagise arvutamiseks lahutatakse kõnealuse suhkru polarisatsiooniastmest:






  a) | tuhasuse protsendimäär, mis on korrutatud neljaga, |
| --- | --- | --- |

2.

Toorpeedisuhkru saagise arvutamiseks lahutatakse kõnealuse suhkru polarisatsiooniastmest:

a)

tuhasuse protsendimäär, mis on korrutatud neljaga,

| b) | invertsuhkru protsendimäär, mis on korrutatud kahega, |
| --- | --- |

b)

invertsuhkru protsendimäär, mis on korrutatud kahega,

| c) | arv 1. |
| --- | --- |

c)

arv 1.

| 3. | Toor-roosuhkru saagise arvutamiseks lahutatakse kõnealuse suhkru kahekordsest polarisatsiooniastmest arv 100. |
| --- | --- |

3.

Toor-roosuhkru saagise arvutamiseks lahutatakse kõnealuse suhkru kahekordsest polarisatsiooniastmest arv 100.

Kolmapäev, 4. juuli 2012V LISA

ARTIKLIS 34 OSUTATUD ELi RÜMPADE KLASSIFITSEERIMISSKAALAD

A.   ELi täiskasvanud veiste rümpade klassifitseerimisskaala

I.   Mõisted

Kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1. | „rümp” on tapetud looma terve keha pärast veretustamist, siseelundite eemaldamist ja nülgimist; |
| --- | --- |

1.

„rümp” on tapetud looma terve keha pärast veretustamist, siseelundite eemaldamist ja nülgimist;

| 2. | „poolrümp” on toode, mis on saadud punktis 1 osutatud rümba sümmeetrilisel poolitamisel piki kaela-, rinna-, nimme- ja ristluulülide keskkohti ning läbi rinnaku ja vaagnaliiduse keskkoha. |
| --- | --- |

2.

„poolrümp” on toode, mis on saadud punktis 1 osutatud rümba sümmeetrilisel poolitamisel piki kaela-, rinna-, nimme- ja ristluulülide keskkohti ning läbi rinnaku ja vaagnaliiduse keskkoha.

II.   Kategooriad

Rümbad jagatakse järgmistesse kategooriatesse:

| A: | kuni kaheaastaste noorte kastreerimata isasloomade rümbad; |
| --- | --- |

A:

kuni kaheaastaste noorte kastreerimata isasloomade rümbad;

| B: | muude kastreerimata isasloomade rümbad; |
| --- | --- |

B:

muude kastreerimata isasloomade rümbad;

| C: | kastreeritud isasloomade rümbad; |
| --- | --- |

C:

kastreeritud isasloomade rümbad;

| D: | poeginud emasloomade rümbad; |
| --- | --- |

D:

poeginud emasloomade rümbad;

| E: | muude emasloomade rümbad. |
| --- | --- |

E:

muude emasloomade rümbad.

III.   Klassifitseerimine

Rümpade klassifitseerimisel hinnatakse järgmist:

| 1. | Lihakust, mis on määratletud järgmiselt:
  Rümba piirkondade, eelkõige selle oluliste osade (taga-, selja- ja abaosa) areng






  Lihakusklass | Kirjeldus |
| --- | --- | --- |
| S
  Super | Kõik profiilid äärmiselt kumerad; erakordselt hea lihaste areng (topeltlihaselisus) |
| E
  Kõrgem | Kõik rümba piirkonnad kumerad kuni väga kumerad; erakordselt hea lihaste areng |
| U
  Väga hea | Rümba piirkonnad tervikuna ümarad; väga hea lihaste areng |
| R
  Hea | Rümba piirkonnad tervikuna lamedad; hea lihaste areng |
| O
  Rahuldav | Rümba piirkonnad lamedad kuni nõgusad; keskmine lihaste areng |
| P
  Nõrk | Kõik rümba piirkonnad nõgusad kuni väga nõgusad; nõrk lihaste areng |

1.

Lihakust, mis on määratletud järgmiselt:

Rümba piirkondade, eelkõige selle oluliste osade (taga-, selja- ja abaosa) areng

Lihakusklass

Kirjeldus

S

Super

Kõik profiilid äärmiselt kumerad; erakordselt hea lihaste areng (topeltlihaselisus)

E

Kõrgem

Kõik rümba piirkonnad kumerad kuni väga kumerad; erakordselt hea lihaste areng

U

Väga hea

Rümba piirkonnad tervikuna ümarad; väga hea lihaste areng

R

Hea

Rümba piirkonnad tervikuna lamedad; hea lihaste areng

O

Rahuldav

Rümba piirkonnad lamedad kuni nõgusad; keskmine lihaste areng

P

Nõrk

Kõik rümba piirkonnad nõgusad kuni väga nõgusad; nõrk lihaste areng

| 2. | Rasvasus, mis on määratletud järgmiselt:
  Rasva hulk rümba välispinnal ja rinnaõõnes






  Rasvasusklass | Kirjeldus |
| --- | --- | --- |
| 1
  väga õhuke | Ilma rasvakihita või väga õhukese rasvakihiga |
| 2
  õhuke | Õhuke rasvakiht, lihased peaaegu kõikjal nähtavad |
| 3
  keskmine | Lihased peaaegu kõikjal rasvaga kaetud, välja arvatud taga- ja abaosas, õhuke rasvaladestus rinnaõõnes |
| 4
  paks | Lihased rasvaga kaetud, kuid taga- ja abaosas veel osaliselt nähtavad, selgesti nähtavad rasvaladestused rinnaõõnes |
| 5
  väga paks | Kogu rümp rasvaga kaetud; tugevad rasvaladestused rinnaõõnes |

2.

Rasvasus, mis on määratletud järgmiselt:

Rasva hulk rümba välispinnal ja rinnaõõnes

Rasvasusklass

Kirjeldus

1

väga õhuke

Ilma rasvakihita või väga õhukese rasvakihiga

2

õhuke

Õhuke rasvakiht, lihased peaaegu kõikjal nähtavad

3

keskmine

Lihased peaaegu kõikjal rasvaga kaetud, välja arvatud taga- ja abaosas, õhuke rasvaladestus rinnaõõnes

4

paks

Lihased rasvaga kaetud, kuid taga- ja abaosas veel osaliselt nähtavad, selgesti nähtavad rasvaladestused rinnaõõnes

5

väga paks

Kogu rümp rasvaga kaetud; tugevad rasvaladestused rinnaõõnes

IV.   Esituskuju

Rümbad ja poolrümbad esitatakse:

| 1. | ilma pea ja jalgadeta; pea eraldatakse rümbast kuklaluu ja esimese kaelalüli vahelt ning jalad kämblaliigesest või kanna-pöialiigesest; |
| --- | --- |

1.

ilma pea ja jalgadeta; pea eraldatakse rümbast kuklaluu ja esimese kaelalüli vahelt ning jalad kämblaliigesest või kanna-pöialiigesest;

| 2. | ilma rinna- ja kõhuõõneorganiteta, koos neerude, neerurasva ja vaagnarasvaga või ilma nendeta; |
| --- | --- |

2.

ilma rinna- ja kõhuõõneorganiteta, koos neerude, neerurasva ja vaagnarasvaga või ilma nendeta;

| 3. | ilma suguorganite ja nende juurde kuuluvate lihasteta ning emasloomadel ilma udara ja udararasvata; |
| --- | --- |

3.

ilma suguorganite ja nende juurde kuuluvate lihasteta ning emasloomadel ilma udara ja udararasvata;

V.   Klassifitseerimine ja identifitseerimine

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 853/2004 (1) artikli 4 kohaselt tunnustatud tapamajad võtavad meetmeid, et tagada, et kõik sellistes tapamajades tapetud täiskasvanud veiste rümbad või poolrümbad, mis on tähistatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 854/2004 (2) artikli 5 lõikes 2 koostoimes I lisa I jao III peatükiga sätestatud tervisemärgiga, on klassifitseeritud ja identifitseeritud ELi skaala kohaselt.

Enne identifitseerimist märgistamise teel on liikmesriikidel õigus eemaldada rümpadelt või poolrümpadelt välisrasv, kui see on rasvaladestuse tõttu põhjendatav.

B.   ELi searümpade klassifitseerimisskaala

I.   Määratlus

„rümp” – tapetud sea terve või keskjoont mööda jagatud keha, mis on veretustatud ja puhastatud siseelunditest.

II.   Klassifitseerimine

Rümbad klassifitseeritakse vastavalt nende hinnangulisele tailihasisaldusele ning jagatakse järgmistesse klassidesse:

| Klassid | Tailihasisaldus protsendina rümba massist |
| --- | --- |
| S | vähemalt 60 (3) |
| E | vähemalt 55 |
| U | vähemalt 50, kuid alla 55 |
| R | vähemalt 45, kuid alla 50 |
| O | vähemalt 40, kuid alla 45 |
| P | vähem kui 40 |

Klassid

Tailihasisaldus protsendina rümba massist

S

vähemalt 60 (3)

E

vähemalt 55

U

vähemalt 50, kuid alla 55

R

vähemalt 45, kuid alla 50

O

vähemalt 40, kuid alla 45

P

vähem kui 40

III.   Esituskuju

Rümbad esitatakse ilma keele, harjaste, sõrgade, suguorganite, neerurasva, neerude ja vahelihaseta.

IV.   Tailihasisaldus

| 1. | Tailihasisaldust hinnatakse vastavalt komisjoni kinnitatud hindamismeetoditele. Kinnitada võib vaid selliseid hindamismeetodeid, mis põhinevad searümba ühe või mitme anatoomilise osa füüsilisel mõõtmisel ja on statistiliselt tõestatud. Hindamismeetodite kinnitamisel lähtutakse hinnangu vastavusest lubatud maksimaalsele statistilisele veale. |
| --- | --- |

1.

Tailihasisaldust hinnatakse vastavalt komisjoni kinnitatud hindamismeetoditele. Kinnitada võib vaid selliseid hindamismeetodeid, mis põhinevad searümba ühe või mitme anatoomilise osa füüsilisel mõõtmisel ja on statistiliselt tõestatud. Hindamismeetodite kinnitamisel lähtutakse hinnangu vastavusest lubatud maksimaalsele statistilisele veale.

| 2. | Siiski ei määrata rümpade kaubanduslikku väärtust kindlaks üksnes hinnangulise tailihasisalduse järgi. |
| --- | --- |

2.

Siiski ei määrata rümpade kaubanduslikku väärtust kindlaks üksnes hinnangulise tailihasisalduse järgi.

V.   Rümpade identifitseerimine

Kui komisjon ei ole ette näinud teisiti, identifitseeritakse klassifitseeritud rümbad neid vastavalt ELi skaalale märgistades.

C.   ELi lambarümpade klassifitseerimisskaala

I.   Määratlus

Seoses mõistetega „rümp” ja „poolrümp” kohaldatakse punktis A.I sätestatud määratlusi.

II.   Kategooriad

Rümbad jagatakse järgmistesse kategooriatesse:

| A: | alla kaheteistkuuliste lammaste rümbad; |
| --- | --- |

A:

alla kaheteistkuuliste lammaste rümbad;

| B: | muude lammaste rümbad. |
| --- | --- |

B:

muude lammaste rümbad.

III.   Klassifitseerimine

| 1. | Rümpade klassifitseerimisel kohaldatakse punkti A.III sätteid mutatis mutandis. Siiski asendatakse punktis A.III.1 ning A.III.2 esitatud tabeli 3. ja 4. reas sõna „tagaosa” sõnaga „tagaveerand”. |
| --- | --- |

1.

Rümpade klassifitseerimisel kohaldatakse punkti A.III sätteid mutatis mutandis. Siiski asendatakse punktis A.III.1 ning A.III.2 esitatud tabeli 3. ja 4. reas sõna „tagaosa” sõnaga „tagaveerand”.

| 2. | Erandina punktist 1 võib komisjon alla 13 kg kaaluvate tallerümpade kohta anda ilma artikli 323 kohaldamiseta rakendusaktiga liikmesriikidele loa kasutada klassifitseerimiseks järgmiseid kriteeriumeid:









  a) | rümba kaal; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

rümba kaal;

| b) | liha värvus; |
| --- | --- |

b)

liha värvus;

| c) | rasvasus. [ME 42] |
| --- | --- |

c)

rasvasus. [ME 42]

IV.   Esituskuju

Rümbad ja poolrümbad esitatakse ilma peata (eraldatud esimese kaelalüli vahelt), jalgadeta (eraldatud kämblaliigesest või kanna-pöialiigesest), sabata (eraldatud kuuenda ja seitsmenda sabalüli vahelt), udarata, suguelunditeta, maksata ja sisikonnata. Neerud ja neerurasv kuuluvad rümba juurde.

V.   Rümpade identifitseerimine

Klassifitseeritud rümbad ja poolrümbad identifitseeritakse neid vastavalt ELi skaalale märgistades.

---

(1)  ELT L 139, 30.4.2004, lk 55.

(2)  ELT L 139, 30.4.2004, lk 206.

(3)  [Liikmesriigid võivad kehtestada oma territooriumil tapetud sigade jaoks S-tähega tähistatud eraldi kvaliteediklassi, kui tailiha sisaldus on 60 % või rohkem.]

Kolmapäev, 4. juuli 2012VI LISA

ARTIKLIS 50 OSUTATUD SUHKRU, ISOGLÜKOOSI JA INULIINISIIRUPI RIIKLIKUD JA PIIRKONDLIKUD TOOTMISKVOODID

alates 2010/2011. turustusaastast

| (tonnides) |
| --- |
| Liikmesriik või piirkond
  (1) | Suhkur
  (2) | Isoglükoos
  (3) | Inuliinisiirup
  (4) |
| Belgia | 676 235,0 | 114 580,2 | 0 |
| Bulgaaria | 0 | 89 198,0 | |
| Tšehhi Vabariik | 372 459,3 | | |
| Taani | 372 383,0 | | |
| Saksamaa | 2 898 255,7 | 56 638,2 | |
| Iirimaa | 0 | | |
| Kreeka | 158 702,0 | 0 | |
| Hispaania | 498 480,2 | 53 810,2 | |
| Prantsusmaa (emamaa) | 3 004 811,15 | | 0 |
| Prantsusmaa ülemeredepartemangud | 432 220,05 | | |
| Itaalia | 508 379,0 | 32 492,5 | |
| Läti | 0 | | |
| Leedu | 90 252,0 | | |
| Ungari | 105 420,0 | 220 265,8 | |
| Madalmaad | 804 888,0 | 0 | 0 |
| Austria | 351 027,4 | | |
| Poola | 1 405 608,1 | 42 861,4 | |
| Portugal (mandriosa) | 0 | 12 500,0 | |
| Assooride autonoomne piirkond | 9 953,0 | | |
| Rumeenia | 104 688,8 | 0 | |
| Sloveenia | 0 | | |
| Slovakkia | 112 319,5 | 68 094,5 | |
| Soome | 80 999,0 | 0 | |
| Rootsi | 293 186,0 | | |
| Ühendkuningriik | 1 056 474,0 | 0 | |
| KOKKU | 13 336 741,2 | 690 440,8 | 0 |

(tonnides)

Liikmesriik või piirkond

(1)

Suhkur

(2)

Isoglükoos

(3)

Inuliinisiirup

(4)

Belgia

676 235,0

114 580,2

0

Bulgaaria

0

89 198,0

Tšehhi Vabariik

372 459,3

Taani

372 383,0

Saksamaa

2 898 255,7

56 638,2

Iirimaa

0

Kreeka

158 702,0

0

Hispaania

498 480,2

53 810,2

Prantsusmaa (emamaa)

3 004 811,15

0

Prantsusmaa ülemeredepartemangud

432 220,05

Itaalia

508 379,0

32 492,5

Läti

0

Leedu

90 252,0

Ungari

105 420,0

220 265,8

Madalmaad

804 888,0

0

0

Austria

351 027,4

Poola

1 405 608,1

42 861,4

Portugal (mandriosa)

0

12 500,0

Assooride autonoomne piirkond

9 953,0

Rumeenia

104 688,8

0

Sloveenia

0

Slovakkia

112 319,5

68 094,5

Soome

80 999,0

0

Rootsi

293 186,0

Ühendkuningriik

1 056 474,0

0

KOKKU

13 336 741,2

690 440,8

0

Kolmapäev, 4. juuli 2012VII LISA

SUHKRU- VÕI ISOGLÜKOOSIKVOOTIDE ÜLEKANDMISE ÜKSIKASJALIKUD EESKIRJAD VASTAVALT ARTIKLILE 53

I

Käesolevas lisas kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)   „ettevõtjate ühinemine”– kahe või enama ettevõtja ühinemine üheks ettevõtjaks;

b)   „ettevõtja võõrandamine”– kvoote omava ettevõtja varade üleandmine või üleminek ühele või mitmele ettevõtjale;

c)   „vabriku võõrandamine”– ühele või mitmele ettevõtjale sellise tehnilise üksuse omandiõiguse üleandmine, milles on kõnealuse toote valmistamiseks vajalik sisseseade, ning mille tulemuseks on võõrandatava ettevõtja tootmise osaline või täielik üleminek;

d)   „vabriku rentimine”– sellise tehnilise üksuse rendileping, mille juurde kuulub suhkrutootmiseks vajalik sisseseade, kusjuures rendileping sõlmitakse vabriku tegevust arvestades vähemalt kolmeks järjestikuseks turustusaastaks ettevõtjaga, kes on asutatud kõnealuse vabrikuga samas liikmesriigis, kui vabriku rendile võtnud ettevõtjat võib pärast rendisuhte tekkimist kogu toodangu alusel käsitada ühe suhkrutootmisettevõtjana, kusjuures lepinguosalised kohustuvad lepingut enne kolmanda turustusaasta lõppu mitte lõpetama.

II

| 1. | Suhkrutootmisettevõtjate ühinemise või võõrandamise või suhkruvabrikute võõrandamise korral kohandatakse kvoote järgmiselt, ilma et see piiraks punkti 2 kohaldamist:






  a) | suhkrutootmisettevõtjate ühinemise korral eraldab liikmesriik ühinemise tulemusel tekkinud ettevõtjale kvoodi, mis on võrdne enne ühinemist asjaomastele suhkrut tootvatele ettevõtjatele eraldatud kvootide summaga; |
| --- | --- | --- |

1.

Suhkrutootmisettevõtjate ühinemise või võõrandamise või suhkruvabrikute võõrandamise korral kohandatakse kvoote järgmiselt, ilma et see piiraks punkti 2 kohaldamist:

a)

suhkrutootmisettevõtjate ühinemise korral eraldab liikmesriik ühinemise tulemusel tekkinud ettevõtjale kvoodi, mis on võrdne enne ühinemist asjaomastele suhkrut tootvatele ettevõtjatele eraldatud kvootide summaga;

| b) | suhkrutootmisettevõtja võõrandamise korral määrab liikmesriik võõrandatava ettevõtja kvoodi suhkru tootmiseks ülevõtvale ettevõtjale või kui ülevõtvaid ettevõtjaid on mitu, määratakse kvoodid võrdeliselt võõrandatava ettevõtja suhkrutoodangu mahuga; |
| --- | --- |

b)

suhkrutootmisettevõtja võõrandamise korral määrab liikmesriik võõrandatava ettevõtja kvoodi suhkru tootmiseks ülevõtvale ettevõtjale või kui ülevõtvaid ettevõtjaid on mitu, määratakse kvoodid võrdeliselt võõrandatava ettevõtja suhkrutoodangu mahuga;

| c) | suhkruvabriku võõrandamise korral vähendab liikmesriik selle ettevõtja kvooti, kes vabriku omandi võõrandab, ja suurendab kõnealuse vabriku ostnud suhkrutootmisettevõtja või -ettevõtjate kvooti, lisades mahaarvatud koguse võrdeliselt võõrandatud vabriku tootmismahuga. |
| --- | --- |

c)

suhkruvabriku võõrandamise korral vähendab liikmesriik selle ettevõtja kvooti, kes vabriku omandi võõrandab, ja suurendab kõnealuse vabriku ostnud suhkrutootmisettevõtja või -ettevõtjate kvooti, lisades mahaarvatud koguse võrdeliselt võõrandatud vabriku tootmismahuga.

| 2. | Kui osa suhkrupeedi- või suhkrurookasvatajaid, keda otseselt mõjutab mõni punktis 1 osutatud tehing, avaldab selgelt soovi tarnida oma suhkrupeeti või -roogu suhkrutootmisettevõtjatele, kes ei osale kõnealustes tehingutes, võib liikmesriik määrata kvoodi ettevõtjale, kellele tootjad kavatsevad oma suhkrupeedi või -roo tarnida, vastavalt võõrandatava ettevõtja tootmismahule. |
| --- | --- |

2.

Kui osa suhkrupeedi- või suhkrurookasvatajaid, keda otseselt mõjutab mõni punktis 1 osutatud tehing, avaldab selgelt soovi tarnida oma suhkrupeeti või -roogu suhkrutootmisettevõtjatele, kes ei osale kõnealustes tehingutes, võib liikmesriik määrata kvoodi ettevõtjale, kellele tootjad kavatsevad oma suhkrupeedi või -roo tarnida, vastavalt võõrandatava ettevõtja tootmismahule.

| 3. | Kui muudel kui punktis 1 osutatud asjaoludel lõpetatakse:






  a) | suhkrutootmisettevõtja tegevus, |
| --- | --- | --- |

3.

Kui muudel kui punktis 1 osutatud asjaoludel lõpetatakse:

a)

suhkrutootmisettevõtja tegevus,

| b) | suhkrutootmisettevõtja ühe või mitme vabriku tegevus, |
| --- | --- |

b)

suhkrutootmisettevõtja ühe või mitme vabriku tegevus,

võib liikmesriik määrata kõnealuse tegevuse lõpetamisega seotud kvoodid ühele või mitmele suhkrutootmisettevõtjale.

Kui osa tootjaid avaldab selgelt soovi tarnida oma suhkrupeeti või -roogu asjaomasele suhkrutootmisettevõtjale, võib liikmesriik (ka esimese lõigu alapunktis b osutatud juhul) määrata kõnealusele suhkrupeedi või -roo kogusele vastava osa kvoote ettevõtjale, kellele tootjad kavatsevad need tooted tarnida.

| 4. | Artikli 43 lõikes 6 osutatud erandi kasutamise puhul võib kõnealune liikmesriik nõuda, et asjaomased suhkrupeedikasvatajad ja suhkruettevõtjad lisaksid oma majandusharusisestesse kokkulepetesse eritingimused, et kõnealune liikmesriik saaks kohaldada käesoleva jao punkte 2 ja 3. |
| --- | --- |

4.

Artikli 43 lõikes 6 osutatud erandi kasutamise puhul võib kõnealune liikmesriik nõuda, et asjaomased suhkrupeedikasvatajad ja suhkruettevõtjad lisaksid oma majandusharusisestesse kokkulepetesse eritingimused, et kõnealune liikmesriik saaks kohaldada käesoleva jao punkte 2 ja 3.

| 5. | Suhkrutootmisettevõtjale kuuluva vabriku rentimise korral võib liikmesriik vähendada vabrikut rendile andva ettevõtja kvoote ning määrata kvoodist maha arvatud osa ettevõtjale, kes võtab vabriku rendile suhkru tootmise eesmärgil.
  Kui rendisuhe lõpetatakse I jao punktis d osutatud kolme turustusaasta jooksul, tühistab liikmesriik tagasiulatuvalt vastavalt käesoleva punkti esimesele lõigule kehtestatud kvootide kohandamise alates rendisuhte jõustumise kuupäevast. Kui rendisuhe lõpeb vääramatu jõu tõttu, ei ole liikmesriik kohustatud kohandamist tühistama. |
| --- | --- |

5.

Suhkrutootmisettevõtjale kuuluva vabriku rentimise korral võib liikmesriik vähendada vabrikut rendile andva ettevõtja kvoote ning määrata kvoodist maha arvatud osa ettevõtjale, kes võtab vabriku rendile suhkru tootmise eesmärgil.

Kui rendisuhe lõpetatakse I jao punktis d osutatud kolme turustusaasta jooksul, tühistab liikmesriik tagasiulatuvalt vastavalt käesoleva punkti esimesele lõigule kehtestatud kvootide kohandamise alates rendisuhte jõustumise kuupäevast. Kui rendisuhe lõpeb vääramatu jõu tõttu, ei ole liikmesriik kohustatud kohandamist tühistama.

| 6. | Kui suhkrutootmisettevõtja ei suuda enam tagada ELi eeskirjadega ettenähtud kohustuste täitmist asjaomaste suhkrupeedi- või suhkrurootootjate suhtes ning kui selle olukorra on kindlaks teinud kõnealuse liikmesriigi asjaomased asutused, võib liikmesriik määrata osa asjaomastest kvootidest üheks või mitmeks turustusaastaks ühele või mitmele suhkrutootmisettevõtjale võrdeliselt üleantava ettevõtja tootmismahuga. |
| --- | --- |

6.

Kui suhkrutootmisettevõtja ei suuda enam tagada ELi eeskirjadega ettenähtud kohustuste täitmist asjaomaste suhkrupeedi- või suhkrurootootjate suhtes ning kui selle olukorra on kindlaks teinud kõnealuse liikmesriigi asjaomased asutused, võib liikmesriik määrata osa asjaomastest kvootidest üheks või mitmeks turustusaastaks ühele või mitmele suhkrutootmisettevõtjale võrdeliselt üleantava ettevõtja tootmismahuga.

| 7. | Kui liikmesriik on andnud suhkrutootmisettevõtjale hinna- ja turustustagatisi seoses suhkrupeedi töötlemisega etüülalkoholiks, võib liikmesriik kokkuleppel kõnealuse ettevõtja ja asjaomaste suhkrupeeditootjatega määrata kõik suhkrutootmiskvoodid või osa neist üheks või mitmeks turustusaastaks ühele või mitmele teisele ettevõtjale. |
| --- | --- |

7.

Kui liikmesriik on andnud suhkrutootmisettevõtjale hinna- ja turustustagatisi seoses suhkrupeedi töötlemisega etüülalkoholiks, võib liikmesriik kokkuleppel kõnealuse ettevõtja ja asjaomaste suhkrupeeditootjatega määrata kõik suhkrutootmiskvoodid või osa neist üheks või mitmeks turustusaastaks ühele või mitmele teisele ettevõtjale.

III

Isoglükoositootmisettevõtjate ühinemise või võõrandamise või isoglükoositootmisvabriku võõrandamise korral võib liikmesriik määrata asjakohased kvoodid isoglükoosi tootmiseks ühele või mitmele ettevõtjale, sõltumata sellest, kas neil on tootmiskvoot.

IV

Vastavalt II ja III jaole võetud meetmed võib jõustada ainult juhul, kui on täidetud järgmised tingimused:

| a) | kõigi asjaomaste poolte huvisid on arvesse võetud; |
| --- | --- |

a)

kõigi asjaomaste poolte huvisid on arvesse võetud;

| b) | asjaomase liikmesriigi arvates parandavad need tõenäoliselt suhkrupeedi, suhkruroo ja suhkrutootmissektori struktuuri; |
| --- | --- |

b)

asjaomase liikmesriigi arvates parandavad need tõenäoliselt suhkrupeedi, suhkruroo ja suhkrutootmissektori struktuuri;

| c) | need on seotud ettevõtjatega, kes on asutatud samal territooriumil, millele on määratud kvoot VI lisas. |
| --- | --- |

c)

need on seotud ettevõtjatega, kes on asutatud samal territooriumil, millele on määratud kvoot VI lisas.

V

Kui ühinemine või üleminek toimub 1. oktoobri ja sellele järgneva aasta 30. aprilli vahel, jõustuvad II ja III jaos nimetatud meetmed jooksval turustusaastal.

Kui ühinemine või võõrandamine toimub 1. mai ja sama aasta 30. septembri vahel, võetakse II ja III jaos nimetatud meetmed järgmisel turustusaastal.

VI

Kui kohaldatakse II ja III jagu, teavitavad liikmesriigid komisjoni kohandatud kvootidest hiljemalt 15 päeva jooksul pärast V jaos osutatud ajavahemike lõppu.

Kolmapäev, 4. juuli 2012VIII LISA

ARTIKLIS 59 OSUTATUD PIIMA JA MUUDE PIIMATOODETE TOOTMISKVOODID

(kogused (tonnides) 12-kuulise ajavahemiku ja liikmesriigi kohta):

| Liikmesriik | 2008/09 | 2009/10 | 2010/11 | 2011/12 | 2012/13 | 2013/14 | 2014/15 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgia | 3 427 288,740 | 3 461 561,627 | 3 496 177,244 | 3 531 139,016 | 3 566 450,406 | 3 602 114,910 | 3 602 114,910 |
| Bulgaaria | 998 580,000 | 1 008 565,800 | 1 018 651,458 | 1 028 837,973 | 1 039 126,352 | 1 049 517,616 | 1 049 517,616 |
| Tšehhi Vabariik | 2 792 689,620 | 2 820 616,516 | 2 848 822,681 | 2 877 310,908 | 2 906 084,017 | 2 935 144,857 | 2 935 144,857 |
| Taani | 4 612 619,520 | 4 658 745,715 | 4 705 333,172 | 4 752 386,504 | 4 799 910,369 | 4 847 909,473 | 4 847 909,473 |
| Saksamaa | 28 847 420,391 | 29 135 894,595 | 29 427 253,541 | 29 721 526,076 | 30 018 741,337 | 30 318 928,750 | 30 318 928,750 |
| Eesti | 659 295,360 | 665 888,314 | 672 547,197 | 679 272,669 | 686 065,395 | 692 926,049 | 692 926,049 |
| Iirimaa | 5 503 679,280 | 5 558 716,073 | 5 614 303,234 | 5 670 446,266 | 5 727 150,729 | 5 784 422,236 | 5 784 422,236 |
| Kreeka | 836 923,260 | 845 292,493 | 853 745,418 | 862 282,872 | 870 905,700 | 879 614,757 | 879 614,757 |
| Hispaania | 6 239 289,000 | 6 301 681,890 | 6 364 698,709 | 6 428 345,696 | 6 492 629,153 | 6 557 555,445 | 6 557 555,445 |
| Prantsusmaa | 25 091 321,700 | 25 342 234,917 | 25 595 657,266 | 25 851 613,839 | 26 110 129,977 | 26 371 231,277 | 26 371 231,277 |
| Itaalia | 10 740 661,200 | 11 288 542,866 | 11 288 542,866 | 11 288 542,866 | 11 288 542,866 | 11 288 542,866 | 11 288 542,866 |
| Küpros | 148 104,000 | 149 585,040 | 151 080,890 | 152 591,699 | 154 117,616 | 155 658,792 | 155 658,792 |
| Läti | 743 220,960 | 750 653,170 | 758 159,701 | 765 741,298 | 773 398,711 | 781 132,698 | 781 132,698 |
| Leedu | 1 738 935,780 | 1 756 325,138 | 1 773 888,389 | 1 791 627,273 | 1 809 543,546 | 1 827 638,981 | 1 827 638,981 |
| Luksemburg | 278 545,680 | 281 331,137 | 284 144,448 | 286 985,893 | 289 855,752 | 292 754,310 | 292 754,310 |
| Ungari | 2 029 861,200 | 2 050 159,812 | 2 070 661,410 | 2 091 368,024 | 2 112 281,704 | 2 133 404,521 | 2 133 404,521 |
| Malta | 49 671,960 | 50 168,680 | 50 670,366 | 51 177,070 | 51 688,841 | 52 205,729 | 52 205,729 |
| Madalmaad | 11 465 630,280 | 11 580 286,583 | 11 696 089,449 | 11 813 050,343 | 11 931 180,847 | 12 050 492,655 | 12 050 492,655 |
| Austria | 2 847 478,469 | 2 875 953,254 | 2 904 712,786 | 2 933 759,914 | 2 963 097,513 | 2 992 728,488 | 2 992 728,488 |
| Poola | 9 567 745,860 | 9 663 423,319 | 9 760 057,552 | 9 857 658,127 | 9 956 234,709 | 10 055 797,056 | 10 055 797,056 |
| Portugal | 1 987 521,000 | 2 007 396,210 | 2 027 470,172 | 2 047 744,874 | 2 068 222,323 | 2 088 904,546 | 2 088 904,546 |
| Rumeenia | 3 118 140,000 | 3 149 321,400 | 3 180 814,614 | 3 212 622,760 | 3 244 748,988 | 3 277 196,478 | 3 277 196,478 |
| Sloveenia | 588 170,760 | 594 052,468 | 599 992,992 | 605 992,922 | 612 052,851 | 618 173,380 | 618 173,380 |
| Slovakkia | 1 061 603,760 | 1 072 219,798 | 1 082 941,996 | 1 093 771,416 | 1 104 709,130 | 1 115 756,221 | 1 115 756,221 |
| Soome | 2 491 930,710 | 2 516 850,017 | 2 542 018,517 | 2 567 438,702 | 2 593 113,089 | 2 619 044,220 | 2 619 044,220 |
| Rootsi | 3 419 595,900 | 3 453 791,859 | 3 488 329,778 | 3 523 213,075 | 3 558 445,206 | 3 594 029,658 | 3 594 029,658 |
| Ühendkuningriik | 15 125 168,940 | 15 276 420,629 | 15 429 184,836 | 15 583 476,684 | 15 739 311,451 | 15 896 704,566 | 15 896 704,566 |

Liikmesriik

2008/09

2009/10

2010/11

2011/12

2012/13

2013/14

2014/15

Belgia

3 427 288,740

3 461 561,627

3 496 177,244

3 531 139,016

3 566 450,406

3 602 114,910

3 602 114,910

Bulgaaria

998 580,000

1 008 565,800

1 018 651,458

1 028 837,973

1 039 126,352

1 049 517,616

1 049 517,616

Tšehhi Vabariik

2 792 689,620

2 820 616,516

2 848 822,681

2 877 310,908

2 906 084,017

2 935 144,857

2 935 144,857

Taani

4 612 619,520

4 658 745,715

4 705 333,172

4 752 386,504

4 799 910,369

4 847 909,473

4 847 909,473

Saksamaa

28 847 420,391

29 135 894,595

29 427 253,541

29 721 526,076

30 018 741,337

30 318 928,750

30 318 928,750

Eesti

659 295,360

665 888,314

672 547,197

679 272,669

686 065,395

692 926,049

692 926,049

Iirimaa

5 503 679,280

5 558 716,073

5 614 303,234

5 670 446,266

5 727 150,729

5 784 422,236

5 784 422,236

Kreeka

836 923,260

845 292,493

853 745,418

862 282,872

870 905,700

879 614,757

879 614,757

Hispaania

6 239 289,000

6 301 681,890

6 364 698,709

6 428 345,696

6 492 629,153

6 557 555,445

6 557 555,445

Prantsusmaa

25 091 321,700

25 342 234,917

25 595 657,266

25 851 613,839

26 110 129,977

26 371 231,277

26 371 231,277

Itaalia

10 740 661,200

11 288 542,866

11 288 542,866

11 288 542,866

11 288 542,866

11 288 542,866

11 288 542,866

Küpros

148 104,000

149 585,040

151 080,890

152 591,699

154 117,616

155 658,792

155 658,792

Läti

743 220,960

750 653,170

758 159,701

765 741,298

773 398,711

781 132,698

781 132,698

Leedu

1 738 935,780

1 756 325,138

1 773 888,389

1 791 627,273

1 809 543,546

1 827 638,981

1 827 638,981

Luksemburg

278 545,680

281 331,137

284 144,448

286 985,893

289 855,752

292 754,310

292 754,310

Ungari

2 029 861,200

2 050 159,812

2 070 661,410

2 091 368,024

2 112 281,704

2 133 404,521

2 133 404,521

Malta

49 671,960

50 168,680

50 670,366

51 177,070

51 688,841

52 205,729

52 205,729

Madalmaad

11 465 630,280

11 580 286,583

11 696 089,449

11 813 050,343

11 931 180,847

12 050 492,655

12 050 492,655

Austria

2 847 478,469

2 875 953,254

2 904 712,786

2 933 759,914

2 963 097,513

2 992 728,488

2 992 728,488

Poola

9 567 745,860

9 663 423,319

9 760 057,552

9 857 658,127

9 956 234,709

10 055 797,056

10 055 797,056

Portugal

1 987 521,000

2 007 396,210

2 027 470,172

2 047 744,874

2 068 222,323

2 088 904,546

2 088 904,546

Rumeenia

3 118 140,000

3 149 321,400

3 180 814,614

3 212 622,760

3 244 748,988

3 277 196,478

3 277 196,478

Sloveenia

588 170,760

594 052,468

599 992,992

605 992,922

612 052,851

618 173,380

618 173,380

Slovakkia

1 061 603,760

1 072 219,798

1 082 941,996

1 093 771,416

1 104 709,130

1 115 756,221

1 115 756,221

Soome

2 491 930,710

2 516 850,017

2 542 018,517

2 567 438,702

2 593 113,089

2 619 044,220

2 619 044,220

Rootsi

3 419 595,900

3 453 791,859

3 488 329,778

3 523 213,075

3 558 445,206

3 594 029,658

3 594 029,658

Ühendkuningriik

15 125 168,940

15 276 420,629

15 429 184,836

15 583 476,684

15 739 311,451

15 896 704,566

15 896 704,566

Kolmapäev, 4. juuli 2012IX LISA

ARTIKLIS 63 OSUTATUD BAASRASVASISALDUS

| Liikmesriik | g/kg |
| --- | --- |
| Belgia | 36,91 |
| Bulgaaria | 39,10 |
| Tšehhi Vabariik | 42,10 |
| Taani | 43,68 |
| Saksamaa | 40,11 |
| Eesti | 43,10 |
| Kreeka | 36,10 |
| Hispaania | 36,37 |
| Prantsusmaa | 39,48 |
| Iirimaa | 35,81 |
| Itaalia | 36,88 |
| Küpros | 34,60 |
| Läti | 40,70 |
| Leedu | 39,90 |
| Luksemburg | 39,17 |
| Ungari | 38,50 |
| Madalmaad | 42,36 |
| Austria | 40,30 |
| Poola | 39,00 |
| Portugal | 37,30 |
| Rumeenia | 38,50 |
| Sloveenia | 41,30 |
| Slovakkia | 37,10 |
| Soome | 43,40 |
| Rootsi | 43,40 |
| Ühendkuningriik | 39,70 |

Liikmesriik

g/kg

Belgia

36,91

Bulgaaria

39,10

Tšehhi Vabariik

42,10

Taani

43,68

Saksamaa

40,11

Eesti

43,10

Kreeka

36,10

Hispaania

36,37

Prantsusmaa

39,48

Iirimaa

35,81

Itaalia

36,88

Küpros

34,60

Läti

40,70

Leedu

39,90

Luksemburg

39,17

Ungari

38,50

Madalmaad

42,36

Austria

40,30

Poola

39,00

Portugal

37,30

Rumeenia

38,50

Sloveenia

41,30

Slovakkia

37,10

Soome

43,40

Rootsi

43,40

Ühendkuningriik

39,70

Kolmapäev, 4. juuli 2012X LISA

ARTIKLI 136 LÕIKES 1 OSUTATUD TOETUSPROGRAMMIDE EELARVE

| Tuhandetes eurodes |
| --- |
| Eelarveaasta | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Alates 2014. aastast |
| BG | 15 608 | 21 234 | 22 022 | 27 077 | 26 742 | 26 762 |
| CZ | 2 979 | 4 076 | 4 217 | 5 217 | 5 151 | 5 155 |
| DE | 22 891 | 30 963 | 32 190 | 39 341 | 38 867 | 38 895 |
| EL | 14 286 | 19 167 | 19 840 | 24 237 | 23 945 | 23 963 |
| ES | 213 820 | 284 219 | 279 038 | 358 000 | 352 774 | 353 081 |
| FR | 171 909 | 226 814 | 224 055 | 284 299 | 280 311 | 280 545 |
| IT (1) | 238 223 | 298 263 | 294 135 | 341 174 | 336 736 | 336 997 |
| CY | 2 749 | 3 704 | 3 801 | 4 689 | 4 643 | 4 646 |
| LT | 30 | 37 | 45 | 45 | 45 | 45 |
| LU | 344 | 467 | 485 | 595 | 587 | 588 |
| HU | 16 816 | 23 014 | 23 809 | 29 455 | 29 081 | 29 103 |
| MT | 232 | 318 | 329 | 407 | 401 | 402 |
| AT | 8 038 | 10 888 | 11 313 | 13 846 | 13 678 | 13 688 |
| PT | 37 802 | 51 627 | 53 457 | 65 989 | 65 160 | 65 208 |
| RO | 42 100 | 42 100 | 42 100 | 42 100 | 42 100 | 42 100 |
| SI | 3 522 | 3 770 | 3 937 | 5 119 | 5 041 | 5 045 |
| SK | 2 938 | 4 022 | 4 160 | 5 147 | 5 082 | 5 085 |
| UK | 0 | 61 | 67 | 124 | 120 | 120 |

Tuhandetes eurodes

Eelarveaasta

2009

2010

2011

2012

2013

Alates 2014. aastast

BG

15 608

21 234

22 022

27 077

26 742

26 762

CZ

2 979

4 076

4 217

5 217

5 151

5 155

DE

22 891

30 963

32 190

39 341

38 867

38 895

EL

14 286

19 167

19 840

24 237

23 945

23 963

ES

213 820

284 219

279 038

358 000

352 774

353 081

FR

171 909

226 814

224 055

284 299

280 311

280 545

IT (1)

238 223

298 263

294 135

341 174

336 736

336 997

CY

2 749

3 704

3 801

4 689

4 643

4 646

LT

30

37

45

45

45

45

LU

344

467

485

595

587

588

HU

16 816

23 014

23 809

29 455

29 081

29 103

MT

232

318

329

407

401

402

AT

8 038

10 888

11 313

13 846

13 678

13 688

PT

37 802

51 627

53 457

65 989

65 160

65 208

RO

42 100

42 100

42 100

42 100

42 100

42 100

SI

3 522

3 770

3 937

5 119

5 041

5 045

SK

2 938

4 022

4 160

5 147

5 082

5 085

UK

0

61

67

124

120

120

---

(1)  Määruse (EÜ) nr 73/2009 VIII lisas Itaalia kohta esitatud riiklikke ülemmäärasid aastateks 2008, 2009 ja 2010 vähendatakse 20 miljoni euro võrra ning need summad on lisatud Itaalia toetusprogrammide eelarve summadele vastavalt tabelis esitatud eelarveaastatele 2009, 2010 ja 2011.

Kolmapäev, 4. juuli 2012XI LISA

ARTIKLI 159 LÕIKES 3 OSUTATUD RAHVUSVAHELISED ORGANISATSIOONID

| — | Codex Alimentarius |
| --- | --- |

—

Codex Alimentarius

| — | ÜRO Euroopa Majanduskomisjon |
| --- | --- |

—

ÜRO Euroopa Majanduskomisjon

Kolmapäev, 4. juuli 2012XII LISA

ARTIKLIS 163 OSUTATUD TOODETE MÕISTED, NIMETUSED JA MÜÜGINIMETUSED

Käesolevas lisas tähendab müüginimetus nimetust, mille all toitu müüakse, direktiivi 2000/13/EÜ artikli 5 lõikes 1 määratletud tähenduses.

I osa.   Kuni 12 kuu vanuste veiste liha

I.   MÄÄRATLUS

Käesoleva lisa käesoleva osa kohaldamisel tähendab mõiste „liha” kuni 12 kuu vanuste veiste rümpasid, kondiga ja kondita liha ning viilutatud või viilutamata rupsi, mis on ette nähtud inimtoiduks ning mida pakutakse värskelt, külmutatult või sügavkülmutatult ning mis on pakitud või pakkimata.

Tapmise ajal liigitavad ettevõtjad pädeva asutuse järelevalve all kõik kuni 12 kuu vanused veised ühte järgmistest kategooriatest:

| (A) | : | V-kategooria | : | kuni 8 kuu vanused veised
  Kategooriat tähistav täht: V; |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (B) | : | Z-kategooria | : | rohkem kui 8, kuid mitte rohkem kui 12 kuu vanused veised
  Kategooriat tähistav täht: Z. |

(A)

:

V-kategooria

:

kuni 8 kuu vanused veised

Kategooriat tähistav täht: V;

(B)

:

Z-kategooria

:

rohkem kui 8, kuid mitte rohkem kui 12 kuu vanused veised

Kategooriat tähistav täht: Z.

II.   MÜÜGINIMETUSED

| 1. | Kuni 12 kuu vanuste veiste liha turustatakse liikmesriikides üksnes järgmiste iga liikmesriigi jaoks ettenähtud müüginimetuste all:






  (A) | veised, kelle vanus on 8 kuud või vähem (kategooriat tähistav täht: V)]:








  Turustav riik | Kasutatav müüginimetus |
| --- | --- | --- | --- |
| Belgia | veau, viande de veau/kalfsvlees/Kalbfleisch |
| Bulgaaria | месо от малки телета |
| Tšehhi Vabariik | Telecí |
| Taani | Lyst kalvekød |
| Saksamaa | Kalbfleisch |
| Eesti | Vasikaliha |
| Kreeka | μοσχάρι γάλακτος |
| Hispaania | Ternera blanca, carne de ternera blanca |
| Prantsusmaa | veau, viande de veau |
| Iirimaa | Veal |
| Itaalia | vitello, carne di vitello |
| Küpros | μοσχάρι γάλακτος |
| Läti | Teļa gaļa |
| Leedu | Veršiena |
| Luksemburg | veau, viande de veau/Kalbfleisch |
| Ungari | Borjúhús |
| Malta | Vitella |
| Madalmaad | Kalfsvlees |
| Austria | Kalbfleisch |
| Poola | Cielęcina |
| Portugal | Vitela |
| Rumeenia | carne de vițel |
| Sloveenia | Teletina |
| Slovakkia | Teľacie mäso |
| Soome | vaalea vasikanliha/ljust kalvkött |
| Rootsi | ljust kalvkött |
| Ühendkuningriik | Veal |

1.

Kuni 12 kuu vanuste veiste liha turustatakse liikmesriikides üksnes järgmiste iga liikmesriigi jaoks ettenähtud müüginimetuste all:

(A)

veised, kelle vanus on 8 kuud või vähem (kategooriat tähistav täht: V)]:

Turustav riik

Kasutatav müüginimetus

Belgia

veau, viande de veau/kalfsvlees/Kalbfleisch

Bulgaaria

месо от малки телета

Tšehhi Vabariik

Telecí

Taani

Lyst kalvekød

Saksamaa

Kalbfleisch

Eesti

Vasikaliha

Kreeka

μοσχάρι γάλακτος

Hispaania

Ternera blanca, carne de ternera blanca

Prantsusmaa

veau, viande de veau

Iirimaa

Veal

Itaalia

vitello, carne di vitello

Küpros

μοσχάρι γάλακτος

Läti

Teļa gaļa

Leedu

Veršiena

Luksemburg

veau, viande de veau/Kalbfleisch

Ungari

Borjúhús

Malta

Vitella

Madalmaad

Kalfsvlees

Austria

Kalbfleisch

Poola

Cielęcina

Portugal

Vitela

Rumeenia

carne de vițel

Sloveenia

Teletina

Slovakkia

Teľacie mäso

Soome

vaalea vasikanliha/ljust kalvkött

Rootsi

ljust kalvkött

Ühendkuningriik

Veal

| (B) | veised, kelle vanus on üle 8, kuid mitte rohkem kui 12 kuud (kategooriat tähistav täht: Z)]:








  Turustav riik | Kasutatav müüginimetus |
| --- | --- | --- |
| Belgia | jeune bovin, viande de jeune bovin/jongrundvlees/Jungrindfleisch |
| Bulgaaria | Телешко месо |
| Tšehhi Vabariik | hovězí maso z mladého skotu |
| Taani | Kalvekød |
| Saksamaa | Jungrindfleisch |
| Eesti | Noorloomaliha |
| Kreeka | νεαρό μοσχάρι |
| Hispaania | Ternera, carne de ternera |
| Prantsusmaa | jeune bovin, viande de jeune bovin |
| Iirimaa | rosé veal |
| Itaalia | vitellone, carne di vitellone |
| Küpros | νεαρό μοσχάρι |
| Läti | jaunlopa gaļa |
| Leedu | Jautiena |
| Luksemburg | jeune bovin, viande de jeune bovin/Jungrindfleisch |
| Ungari | Növendék marha húsa |
| Malta | Vitellun |
| Madalmaad | rosé kalfsvlees |
| Austria | Jungrindfleisch |
| Poola | młoda wołowina |
| Portugal | Vitelão |
| Rumeenia | carne de tineret bovin |
| Sloveenia | meso težjih telet |
| Slovakkia | mäso z mladého dobytka |
| Soome | vasikanliha/kalvkött |
| Rootsi | Kalvkött |
| Ühendkuningriik | Beef |

(B)

veised, kelle vanus on üle 8, kuid mitte rohkem kui 12 kuud (kategooriat tähistav täht: Z)]:

Turustav riik

Kasutatav müüginimetus

Belgia

jeune bovin, viande de jeune bovin/jongrundvlees/Jungrindfleisch

Bulgaaria

Телешко месо

Tšehhi Vabariik

hovězí maso z mladého skotu

Taani

Kalvekød

Saksamaa

Jungrindfleisch

Eesti

Noorloomaliha

Kreeka

νεαρό μοσχάρι

Hispaania

Ternera, carne de ternera

Prantsusmaa

jeune bovin, viande de jeune bovin

Iirimaa

rosé veal

Itaalia

vitellone, carne di vitellone

Küpros

νεαρό μοσχάρι

Läti

jaunlopa gaļa

Leedu

Jautiena

Luksemburg

jeune bovin, viande de jeune bovin/Jungrindfleisch

Ungari

Növendék marha húsa

Malta

Vitellun

Madalmaad

rosé kalfsvlees

Austria

Jungrindfleisch

Poola

młoda wołowina

Portugal

Vitelão

Rumeenia

carne de tineret bovin

Sloveenia

meso težjih telet

Slovakkia

mäso z mladého dobytka

Soome

vasikanliha/kalvkött

Rootsi

Kalvkött

Ühendkuningriik

Beef

| 2. | Punktis 1 osutatud müüginimetusi võib täiendada vastava lihatüki või rupsi nime või nimetusega. |
| --- | --- |

2.

Punktis 1 osutatud müüginimetusi võib täiendada vastava lihatüki või rupsi nime või nimetusega.

| 3. | Punkti 1 alapunkti A tabelis esitatud V-kategooria müüginimetusi ning nendest müüginimetustest tuletatud mis tahes uut nime võib kasutada üksnes siis, kui on täidetud käesolevas lisas sätestatud tingimused.
  Eelkõige ei tohi sõnu „veau”, „telecí”, „Kalb”, „μοσχάρι”, „ternera”, „kalv”, „veal”, „vitello”, „vitella”, „kalf”, „vitela” ja „teletina” kasutada üle 12 kuu vanuste veiste liha müüginimetuses ega etiketil. |
| --- | --- |

3.

Punkti 1 alapunkti A tabelis esitatud V-kategooria müüginimetusi ning nendest müüginimetustest tuletatud mis tahes uut nime võib kasutada üksnes siis, kui on täidetud käesolevas lisas sätestatud tingimused.

Eelkõige ei tohi sõnu „veau”, „telecí”, „Kalb”, „μοσχάρι”, „ternera”, „kalv”, „veal”, „vitello”, „vitella”, „kalf”, „vitela” ja „teletina” kasutada üle 12 kuu vanuste veiste liha müüginimetuses ega etiketil.

| 4. | Punktis 1 esitatud nõudeid ei kohaldata veiste liha suhtes, mille kohta on enne 29. juunit 2007 registreeritud kaitstud päritolunimetus või kaitstud geograafiline tähis vastavalt määrusele (EÜ) nr 510/2006. |
| --- | --- |

4.

Punktis 1 esitatud nõudeid ei kohaldata veiste liha suhtes, mille kohta on enne 29. juunit 2007 registreeritud kaitstud päritolunimetus või kaitstud geograafiline tähis vastavalt määrusele (EÜ) nr 510/2006.

II osa.   Viinamarjasaadused

1)   Vein

Vein on ainult värskete purustatud või purustamata viinamarjade või viinamarjavirde täielikul või osalisel käärimisel saadud saadus.

Veini:

| a) | tegelik alkoholisisaldus on pärast XIII lisa I osa punktis B nimetatud menetluse läbimist või ilma selleta vähemalt 8,5 mahuprotsenti, kui vein on saadud ainult käesoleva lisa liites osutatud viinamarjakasvatusvööndites A ja B korjatud viinamarjadest, ja vähemalt 9 mahuprotsenti teistest viinamarjakasvatusvöönditest korjatud viinamarjade puhul; |
| --- | --- |

a)

tegelik alkoholisisaldus on pärast XIII lisa I osa punktis B nimetatud menetluse läbimist või ilma selleta vähemalt 8,5 mahuprotsenti, kui vein on saadud ainult käesoleva lisa liites osutatud viinamarjakasvatusvööndites A ja B korjatud viinamarjadest, ja vähemalt 9 mahuprotsenti teistest viinamarjakasvatusvöönditest korjatud viinamarjade puhul;

| b) | tegelik alkoholisisaldus on vähemalt 4,5 mahuprotsenti. Seda erandina muidu kehtivast minimaalsest alkoholisisaldusest, kui veinil on kaitstud päritolunimetus või kaitstud geograafiline tähis, olgu see valmistatud XIII lisa I osa punktis B täpsustatud menetlusel või mitte; |
| --- | --- |

b)

tegelik alkoholisisaldus on vähemalt 4,5 mahuprotsenti. Seda erandina muidu kehtivast minimaalsest alkoholisisaldusest, kui veinil on kaitstud päritolunimetus või kaitstud geograafiline tähis, olgu see valmistatud XIII lisa I osa punktis B täpsustatud menetlusel või mitte;

| c) | üldalkoholisisaldus ei ületa 15 mahuprotsenti. Erandina:






  — | võib teatavatelt liidu viinamarjakasvatuspiirkonda kuuluvatelt viinamarjakasvatusaladelt (määrab komisjon delegeeritud õigusaktidega vastavalt artikli 162 lõikele 1) pärinevate ja rikastamiseta toodetud veinide üldalkoholisisalduse ülempiir ulatuda 20 mahuprotsendini, |
| --- | --- | --- |

c)

üldalkoholisisaldus ei ületa 15 mahuprotsenti. Erandina:

—

võib teatavatelt liidu viinamarjakasvatuspiirkonda kuuluvatelt viinamarjakasvatusaladelt (määrab komisjon delegeeritud õigusaktidega vastavalt artikli 162 lõikele 1) pärinevate ja rikastamiseta toodetud veinide üldalkoholisisalduse ülempiir ulatuda 20 mahuprotsendini,

| — | võib teatavate kaitstud päritolunimetusega ja rikastamiseta toodetud veinide üldalkoholisisalduse ülempiir olla suurem kui 15 mahuprotsenti; |
| --- | --- |

—

võib teatavate kaitstud päritolunimetusega ja rikastamiseta toodetud veinide üldalkoholisisalduse ülempiir olla suurem kui 15 mahuprotsenti;

| d) | üldhappesisaldus vastavalt eranditele, mille komisjon võib vastu võtta delegeeritud õigusaktidega vastavalt artikli 162 lõikele 1, on viinhappes väljendatuna vähemalt 3,5 grammi liitri kohta või 46,6 milliekvivalenti liitri kohta. |
| --- | --- |

d)

üldhappesisaldus vastavalt eranditele, mille komisjon võib vastu võtta delegeeritud õigusaktidega vastavalt artikli 162 lõikele 1, on viinhappes väljendatuna vähemalt 3,5 grammi liitri kohta või 46,6 milliekvivalenti liitri kohta.

„Retsina” on lauavein, mis on valmistatud üksnes Kreeka territooriumil süüria männi vaiguga töödeldud viinamarjavirdest. Süüria männi vaigu kasutamine on lubatud ainult „Retsina” veini saamiseks Kreekas kohaldatavate sätete kohaselt.

Erandina punktist b kuuluvad „Tokaji eszencia” ja „Tokajská esencia” veinide hulka.

Olenemata artikli 163 lõikest 2 võivad liikmesriigid siiski lubada kasutada mõistet „vein”:

| a) | liitnimetusena koos puuvilja nimega selliste toodete turustamiseks, mis on saadud muude puuviljade kui viinamarjade kääritamisel; või |
| --- | --- |

a)

liitnimetusena koos puuvilja nimega selliste toodete turustamiseks, mis on saadud muude puuviljade kui viinamarjade kääritamisel; või

| b) | kui see on liitnimetuse osa. |
| --- | --- |

b)

kui see on liitnimetuse osa.

Nimetatud tooteid ei tohi segi ajada käesolevas lisas esitatud veinikategooriatele vastavate toodetega.

2)   Kääriv toorvein

Kääriv toorvein on saadus, mille alkoholkäärimine ei ole veel lõppenud ja mis ei ole veel settest eraldatud.

3)   Liköörvein

Liköörvein on saadus:

| a) | mille tegelik alkoholisisaldus on vähemalt 15 mahuprotsenti, aga mitte üle 22 mahuprotsendi; |
| --- | --- |

a)

mille tegelik alkoholisisaldus on vähemalt 15 mahuprotsenti, aga mitte üle 22 mahuprotsendi;

| b) | mille üldalkoholisisaldus on vähemalt 17,5 mahuprotsenti, välja arvatud teatavad päritolunimetuse või geograafilise tähisega liköörveinid, mis on komisjoni poolt koostatavas loetelus, mis esitatakse delegeeritud õigusaktidega vastavalt artikli 162 lõikele 1; |
| --- | --- |

b)

mille üldalkoholisisaldus on vähemalt 17,5 mahuprotsenti, välja arvatud teatavad päritolunimetuse või geograafilise tähisega liköörveinid, mis on komisjoni poolt koostatavas loetelus, mis esitatakse delegeeritud õigusaktidega vastavalt artikli 162 lõikele 1;

| c) | mis on saadud:






  — | osaliselt kääritatud viinamarjavirdest, |
| --- | --- | --- |

c)

mis on saadud:

—

osaliselt kääritatud viinamarjavirdest,

| — | veinist, |
| --- | --- |

—

veinist,

| — | eespool nimetatud saaduste segust või |
| --- | --- |

—

eespool nimetatud saaduste segust või

| — | viinamarjavirdest või viinamarjavirde ja veini segust, kui tegemist on komisjoni poolt delegeeritud õigusaktidega vastavalt artikli 162 lõikele 1 kindlaks määratud teatavate kaitstud päritolunimetuse või geograafilise tähisega liköörveinidega; |
| --- | --- |

—

viinamarjavirdest või viinamarjavirde ja veini segust, kui tegemist on komisjoni poolt delegeeritud õigusaktidega vastavalt artikli 162 lõikele 1 kindlaks määratud teatavate kaitstud päritolunimetuse või geograafilise tähisega liköörveinidega;

| d) | mille esialgne naturaalne alkoholisisaldus on vähemalt 12 mahuprotsenti, välja arvatud teatavad kaitstud päritolunimetuse või kaitstud geograafilise tähisega liköörveinid, mis on komisjoni poolt koostatavas loetelus, mis esitatakse delegeeritud õigusaktidega vastavalt artikli 162 lõikele 1; |
| --- | --- |

d)

mille esialgne naturaalne alkoholisisaldus on vähemalt 12 mahuprotsenti, välja arvatud teatavad kaitstud päritolunimetuse või kaitstud geograafilise tähisega liköörveinid, mis on komisjoni poolt koostatavas loetelus, mis esitatakse delegeeritud õigusaktidega vastavalt artikli 162 lõikele 1;

| e) | millele on lisatud:






  i) | üksikult või seguna:






  — | veinist saadud neutraalset alkoholi, sealhulgas kuivatatud viinamarjade destilleerimisel saadud alkoholi, mille tegelik alkoholisisaldus on vähemalt 96 mahuprotsenti; |
| --- | --- | --- | --- |

e)

millele on lisatud:

i)

üksikult või seguna:

—

veinist saadud neutraalset alkoholi, sealhulgas kuivatatud viinamarjade destilleerimisel saadud alkoholi, mille tegelik alkoholisisaldus on vähemalt 96 mahuprotsenti;

| — | veini või kuivatatud viinamarjade destillaati, mille tegelik alkoholisisaldus ei ole alla 52 ega üle 86 mahuprotsendi; |
| --- | --- |

—

veini või kuivatatud viinamarjade destillaati, mille tegelik alkoholisisaldus ei ole alla 52 ega üle 86 mahuprotsendi;

| ii) | vajaduse korral ühte või mitut järgmist saadust:






  — | kontsentreeritud viinamarjavirret, |
| --- | --- | --- |

ii)

vajaduse korral ühte või mitut järgmist saadust:

—

kontsentreeritud viinamarjavirret,

| — | ühe punkti e alapunktis i osutatud saaduse ja punkti c esimeses ja neljandas taandes osutatud viinamarjavirde segu; |
| --- | --- |

—

ühe punkti e alapunktis i osutatud saaduse ja punkti c esimeses ja neljandas taandes osutatud viinamarjavirde segu;

| f) | millele erandina punktist e on lisatud (kui tegu on teatavate kaitstud päritolunimetuse või kaitstud geograafilise tähisega liköörveinidega, mis on komisjoni koostatavas loetelus, mis esitatakse delegeeritud õigusaktidega vastavalt artikli 162 lõikele 1):






  i) | punkti e alapunktis i loetletud saadusi üksikult või seguna või |
| --- | --- | --- |

f)

millele erandina punktist e on lisatud (kui tegu on teatavate kaitstud päritolunimetuse või kaitstud geograafilise tähisega liköörveinidega, mis on komisjoni koostatavas loetelus, mis esitatakse delegeeritud õigusaktidega vastavalt artikli 162 lõikele 1):

i)

punkti e alapunktis i loetletud saadusi üksikult või seguna või

| ii) | üht või mitut järgmistest saadustest:






  — | veinialkoholi või kuivatatud viinamarjadest saadud alkoholi, mille tegelik alkoholisisaldus ei ole alla 95 ega üle 96 mahuprotsendi; |
| --- | --- | --- |

ii)

üht või mitut järgmistest saadustest:

—

veinialkoholi või kuivatatud viinamarjadest saadud alkoholi, mille tegelik alkoholisisaldus ei ole alla 95 ega üle 96 mahuprotsendi;

| — | veinist või pressitud viinamarjajääkidest destilleeritud kangeid alkohoolseid jooke, mille tegelik alkoholisisaldus ei ole alla 52 ega üle 86 mahuprotsendi; |
| --- | --- |

—

veinist või pressitud viinamarjajääkidest destilleeritud kangeid alkohoolseid jooke, mille tegelik alkoholisisaldus ei ole alla 52 ega üle 86 mahuprotsendi;

| — | kuivatatud viinamarjadest destilleeritud kangeid alkohoolseid jooke, mille tegelik alkoholisisaldus ei ole alla 52 mahuprotsendi ega üle 94,5 mahuprotsendi, |
| --- | --- |

—

kuivatatud viinamarjadest destilleeritud kangeid alkohoolseid jooke, mille tegelik alkoholisisaldus ei ole alla 52 mahuprotsendi ega üle 94,5 mahuprotsendi,

| iii) | vajaduse korral ühte või mitut järgmist saadust:






  — | kuivatatud viinamarjadest saadud osaliselt kääritatud viinamarjavirret; |
| --- | --- | --- |

iii)

vajaduse korral ühte või mitut järgmist saadust:

—

kuivatatud viinamarjadest saadud osaliselt kääritatud viinamarjavirret;

| — | otsesel kuumutamisel saadud kontsentreeritud viinamarjavirret, mis vastab, välja arvatud nimetatud menetluse puhul, kontsentreeritud viinamarjavirde määratlusele; |
| --- | --- |

—

otsesel kuumutamisel saadud kontsentreeritud viinamarjavirret, mis vastab, välja arvatud nimetatud menetluse puhul, kontsentreeritud viinamarjavirde määratlusele;

| — | kontsentreeritud viinamarjavirret, |
| --- | --- |

—

kontsentreeritud viinamarjavirret,

| — | ühe punkti f alapunktis ii osutatud saaduse ja punkti c esimeses ja neljandas taandes osutatud viinamarjavirde segu. |
| --- | --- |

—

ühe punkti f alapunktis ii osutatud saaduse ja punkti c esimeses ja neljandas taandes osutatud viinamarjavirde segu.

4)   Vahuvein

Vahuvein on saadus:

| a) | mis on saadud järgmiste saaduste esimesel või teisel alkoholkäärimisel:






  — | värsked viinamarjad; |
| --- | --- | --- |

a)

mis on saadud järgmiste saaduste esimesel või teisel alkoholkäärimisel:

—

värsked viinamarjad;

| — | viinamarjavirre või |
| --- | --- |

—

viinamarjavirre või

| — | vein; |
| --- | --- |

—

vein;

| b) | mille mahuti avamisel vabaneb ainult käärimisel tekkinud süsinikdioksiid; |
| --- | --- |

b)

mille mahuti avamisel vabaneb ainult käärimisel tekkinud süsinikdioksiid;

| c) | mille ülerõhk suletud mahutis temperatuuril 20 °C on sisalduva süsinikdioksiidi tõttu vähemalt 3 baari; |
| --- | --- |

c)

mille ülerõhk suletud mahutis temperatuuril 20 °C on sisalduva süsinikdioksiidi tõttu vähemalt 3 baari;

| d) | mille valmistamiseks mõeldud kuveede üldalkoholisisaldus on vähemalt 8,5 mahuprotsenti. |
| --- | --- |

d)

mille valmistamiseks mõeldud kuveede üldalkoholisisaldus on vähemalt 8,5 mahuprotsenti.

5)   Kvaliteetvahuvein

Kvaliteetvahuvein on saadus:

| a) | mis on saadud järgmiste saaduste esimesel või teisel alkoholkäärimisel:






  — | värsked viinamarjad; |
| --- | --- | --- |

a)

mis on saadud järgmiste saaduste esimesel või teisel alkoholkäärimisel:

—

värsked viinamarjad;

| — | viinamarjavirre või |
| --- | --- |

—

viinamarjavirre või

| — | vein; |
| --- | --- |

—

vein;

| b) | mille mahuti avamisel vabaneb ainult käärimisel tekkinud süsinikdioksiid; |
| --- | --- |

b)

mille mahuti avamisel vabaneb ainult käärimisel tekkinud süsinikdioksiid;

| c) | mille ülerõhk suletud mahutis temperatuuril 20 °C on sisalduva süsinikdioksiidi tõttu vähemalt 3,5 baari; ja |
| --- | --- |

c)

mille ülerõhk suletud mahutis temperatuuril 20 °C on sisalduva süsinikdioksiidi tõttu vähemalt 3,5 baari; ja

| d) | mille valmistamiseks mõeldud kuveede üldalkoholisisaldus on vähemalt 9 mahuprotsenti. |
| --- | --- |

d)

mille valmistamiseks mõeldud kuveede üldalkoholisisaldus on vähemalt 9 mahuprotsenti.

6)   Aromaatne kvaliteetvahuvein

Aromaatne kvaliteetvahuvein on kvaliteetvahuvein:

| a) | mis on saadud üksnes nii, et kuvee komponentidena kasutatakse viinamarjavirret või käärivat viinamarjavirret, mis on pärit sellistest viinamarjasortidest, mis on komisjoni koostatavas loetelus, mis esitatakse delegeeritud õigusaktidega vastavalt artikli 162 lõikele 1.
  Aromaatsed kvaliteetvahuveinid, mida traditsiooniliselt toodetakse, kasutades kuvee komponendiks olevaid veine, määrab kindlaks komisjon kooskõlas artikli 162 lõike 1 kohaste delegeeritud õigusaktidega; |
| --- | --- |

a)

mis on saadud üksnes nii, et kuvee komponentidena kasutatakse viinamarjavirret või käärivat viinamarjavirret, mis on pärit sellistest viinamarjasortidest, mis on komisjoni koostatavas loetelus, mis esitatakse delegeeritud õigusaktidega vastavalt artikli 162 lõikele 1.

Aromaatsed kvaliteetvahuveinid, mida traditsiooniliselt toodetakse, kasutades kuvee komponendiks olevaid veine, määrab kindlaks komisjon kooskõlas artikli 162 lõike 1 kohaste delegeeritud õigusaktidega;

| b) | mille ülerõhk suletud mahutis temperatuuril 20 °C on sisalduva süsinikdioksiidi tõttu vähemalt 3 baari; |
| --- | --- |

b)

mille ülerõhk suletud mahutis temperatuuril 20 °C on sisalduva süsinikdioksiidi tõttu vähemalt 3 baari;

| c) | mille tegelik alkoholisisaldus on vähemalt 6 mahuprotsenti; ja |
| --- | --- |

c)

mille tegelik alkoholisisaldus on vähemalt 6 mahuprotsenti; ja

| d) | mille üldalkoholisisaldus on vähemalt 10 mahuprotsenti. |
| --- | --- |

d)

mille üldalkoholisisaldus on vähemalt 10 mahuprotsenti.

7)   Gaseeritud vahuvein

Gaseeritud vahuvein on saadus:

| a) | mis on saadud ilma kaitstud päritolunimetuse või kaitstud geograafilise tähiseta veinist; |
| --- | --- |

a)

mis on saadud ilma kaitstud päritolunimetuse või kaitstud geograafilise tähiseta veinist;

| b) | mille mahuti avamisel vabaneb süsinikdioksiid, mis on tervikuna või osaliselt saadud selle gaasi lisamisel, ning |
| --- | --- |

b)

mille mahuti avamisel vabaneb süsinikdioksiid, mis on tervikuna või osaliselt saadud selle gaasi lisamisel, ning

| c) | mille ülerõhk suletud mahutis temperatuuril 20 °C on sisalduva süsinikdioksiidi tõttu vähemalt 3 baari. |
| --- | --- |

c)

mille ülerõhk suletud mahutis temperatuuril 20 °C on sisalduva süsinikdioksiidi tõttu vähemalt 3 baari.

8)   Poolvahuvein

Poolvahuvein on saadus:

| a) | mis on saadud veinist, mille üldalkoholisisaldus on vähemalt 9 mahuprotsenti; |
| --- | --- |

a)

mis on saadud veinist, mille üldalkoholisisaldus on vähemalt 9 mahuprotsenti;

| b) | mille tegelik alkoholisisaldus on vähemalt 7 mahuprotsenti; |
| --- | --- |

b)

mille tegelik alkoholisisaldus on vähemalt 7 mahuprotsenti;

| c) | mille ülerõhk suletud mahutis temperatuuril 20 °C on sisalduva sisetekkelise süsinikdioksiidi tõttu vähemalt 1 baar, kuid mitte üle 2,5 baari; ja |
| --- | --- |

c)

mille ülerõhk suletud mahutis temperatuuril 20 °C on sisalduva sisetekkelise süsinikdioksiidi tõttu vähemalt 1 baar, kuid mitte üle 2,5 baari; ja

| d) | mis pannakse 60liitristesse või väiksematesse mahutitesse. |
| --- | --- |

d)

mis pannakse 60liitristesse või väiksematesse mahutitesse.

9)   Gaseeritud poolvahuvein

Gaseeritud poolvahuvein on saadus:

| a) | mis on saadud veinist; |
| --- | --- |

a)

mis on saadud veinist;

| b) | mille tegelik alkoholisisaldus on vähemalt 7 mahuprotsenti ja üldalkoholisisaldus vähemalt 9 mahuprotsenti; |
| --- | --- |

b)

mille tegelik alkoholisisaldus on vähemalt 7 mahuprotsenti ja üldalkoholisisaldus vähemalt 9 mahuprotsenti;

| c) | mille ülerõhk suletud mahutis temperatuuril 20 °C on täielikult või osaliselt lisatud süsinikdioksiidi tõttu vähemalt 1 baar, kuid mitte üle 2,5 baari; ja |
| --- | --- |

c)

mille ülerõhk suletud mahutis temperatuuril 20 °C on täielikult või osaliselt lisatud süsinikdioksiidi tõttu vähemalt 1 baar, kuid mitte üle 2,5 baari; ja

| d) | mis pannakse 60-liitristesse või väiksematesse mahutitesse. |
| --- | --- |

d)

mis pannakse 60-liitristesse või väiksematesse mahutitesse.

10)   Viinamarjavirre

Viinamarjavirre on värsketest viinamarjadest loomulikult või füüsilisel töötlemisel saadud vedel saadus. Viinamarjavirde lubatud tegelik alkoholisisaldus ei ületa 1 mahuprotsenti.

11)   Osaliselt kääritatud viinamarjavirre

Kääriv viinamarjavirre on viinamarjavirde kääritamise saadus, mille tegelik alkoholisisaldus on üle 1 mahuprotsendi, aga alla kolme viiendiku selle üldalkoholisisaldusest.

12)   Kuivatatud viinamarjadest saadud osaliselt kääritatud viinamarjavirre

Kuivatatud viinamarjadest saadud kääriv viinamarjavirre on kuivatatud viinamarjadest saadud viinamarjavirde osalise kääritamise saadus, mille üldsuhkrusisaldus on enne käärimist vähemalt 272 grammi liitri kohta ning mille naturaalne ja tegelik alkoholisisaldus ei tohi olla alla 8 mahuprotsendi. Samas ei loeta kuivatatud viinamarjadest saadud käärivaks viinamarjavirdeks teatavaid veine, mille komisjon määrab kindlaks delegeeritud õigusaktidega vastavalt artikli 162 lõikele 1 ja mis vastavad eespool nimetatud nõuetele.

13)   Kontsentreeritud viinamarjavirre

Kontsentreeritud viinamarjavirre on karamellimata viinamarjavirre, mis on saadud viinamarjavirde osalise veetustamise teel, mis toimub mis tahes lubatud meetodil, välja arvatud otsese kuumuse abil, ja nii, et edaspidi artikli 165 lõike 1 kolmanda lõiguga ja artikli 172 punktiga d ette nähtud meetodil kasutatava refraktomeetri näit temperatuuril 20 °C ei ole alla 50,9 %.

Kontsentreeritud viinamarjavirde lubatud tegelik alkoholisisaldus ei tohi ületada 1 %.

14)   Puhastatud kontsentreeritud viinamarjavirre

Puhastatud kontsentreeritud viinamarjavirre on vedel karamellimata saadus:

| a) | mis on saadud viinamarjavirde osalise veetustamise teel, mis toimub mis tahes lubatud meetodil, välja arvatud otsese kuumuse abil, ja nii, et edaspidi artikli 165 lõike 1 kolmanda lõigu ja artikli 172 punktiga d ette nähtud meetodil kasutatava refraktomeetri näit temperatuuril 20 °C ei ole alla 61,7 %; |
| --- | --- |

a)

mis on saadud viinamarjavirde osalise veetustamise teel, mis toimub mis tahes lubatud meetodil, välja arvatud otsese kuumuse abil, ja nii, et edaspidi artikli 165 lõike 1 kolmanda lõigu ja artikli 172 punktiga d ette nähtud meetodil kasutatava refraktomeetri näit temperatuuril 20 °C ei ole alla 61,7 %;

| b) | mis on läbinud lubatud töötluse hapetustamiseks ja koostisosade (v.a suhkru) kõrvaldamiseks; |
| --- | --- |

b)

mis on läbinud lubatud töötluse hapetustamiseks ja koostisosade (v.a suhkru) kõrvaldamiseks;

| c) | millel on järgmised omadused:






  — | pH-tase ei ole 25 Brixi juures üle 5; |
| --- | --- | --- |

c)

millel on järgmised omadused:

—

pH-tase ei ole 25 Brixi juures üle 5;

| — | optiline tihedus 425 nm juures 1 cm paksusel ei ületa 25 Brixi juures kontsentreeritud viinamarjavirrete puhul 0,100; |
| --- | --- |

—

optiline tihedus 425 nm juures 1 cm paksusel ei ületa 25 Brixi juures kontsentreeritud viinamarjavirrete puhul 0,100;

| — | sahharoosisisaldus ei ole kindlaksmääratava analüüsimeetodiga täheldatav; |
| --- | --- |

—

sahharoosisisaldus ei ole kindlaksmääratava analüüsimeetodiga täheldatav;

| — | Folin-Ciocalteau indeks ei ületa 25 Brixi juures 6,00; |
| --- | --- |

—

Folin-Ciocalteau indeks ei ületa 25 Brixi juures 6,00;

| — | tiitritav happesus ei ületa 15 milliekvivalenti üldsuhkrusisalduse kilogrammi kohta; |
| --- | --- |

—

tiitritav happesus ei ületa 15 milliekvivalenti üldsuhkrusisalduse kilogrammi kohta;

| — | vääveldioksiidisisaldus ei ületa 25 milligrammi üldsuhkrusisalduse kilogrammi kohta; |
| --- | --- |

—

vääveldioksiidisisaldus ei ületa 25 milligrammi üldsuhkrusisalduse kilogrammi kohta;

| — | katioonide kogusisaldus ei ületa 8 milliekvivalenti üldsuhkrusisalduse kilogrammi kohta; |
| --- | --- |

—

katioonide kogusisaldus ei ületa 8 milliekvivalenti üldsuhkrusisalduse kilogrammi kohta;

| — | elektrijuhtivus ei ületa 25 Brixi ja 20 °C juures 120 μS/cm; |
| --- | --- |

—

elektrijuhtivus ei ületa 25 Brixi ja 20 °C juures 120 μS/cm;

| — | hüdroksümetüülfurfuraali sisaldus ei ületa 25 milligrammi üldsuhkrusisalduse kilogrammi kohta; |
| --- | --- |

—

hüdroksümetüülfurfuraali sisaldus ei ületa 25 milligrammi üldsuhkrusisalduse kilogrammi kohta;

| — | mesoinositooli olemasolu. |
| --- | --- |

—

mesoinositooli olemasolu.

Puhastatud kontsentreeritud viinamarjavirde lubatud tegelik alkoholisisaldus ei tohi ületada 1 mahuprotsenti.

15)   Kuivatatud viinamarjadest valmistatud vein

Kuivatatud viinamarjadest valmistatud vein on saadus:

| a) | mis on toodetud rikastamiseta, osaliseks veetustamiseks päikese kätte või varju jäetud viinamarjadest; |
| --- | --- |

a)

mis on toodetud rikastamiseta, osaliseks veetustamiseks päikese kätte või varju jäetud viinamarjadest;

| b) | mille üldalkoholisisaldus on vähemalt 16 mahuprotsenti ja tegelik alkoholisisaldus vähemalt 9 mahuprotsenti ja |
| --- | --- |

b)

mille üldalkoholisisaldus on vähemalt 16 mahuprotsenti ja tegelik alkoholisisaldus vähemalt 9 mahuprotsenti ja

| c) | mille naturaalne alkoholisisaldus on vähemalt 16 mahuprotsenti (või mille suhkrusisaldus on vähemalt 272 grammi liitri kohta). |
| --- | --- |

c)

mille naturaalne alkoholisisaldus on vähemalt 16 mahuprotsenti (või mille suhkrusisaldus on vähemalt 272 grammi liitri kohta).

16)   Üleküpsenud viinamarjadest valmistatud vein

Üleküpsenud viinamarjadest valmistatud vein on saadus:

| a) | mis on toodetud rikastamiseta; |
| --- | --- |

a)

mis on toodetud rikastamiseta;

| b) | mille naturaalne alkoholisisaldus on suurem kui 15 mahuprotsenti ja |
| --- | --- |

b)

mille naturaalne alkoholisisaldus on suurem kui 15 mahuprotsenti ja

| c) | mille üldalkoholisisaldus on vähemalt 15 mahuprotsenti ja tegelik alkoholisisaldus vähemalt 12 mahuprotsenti. |
| --- | --- |

c)

mille üldalkoholisisaldus on vähemalt 15 mahuprotsenti ja tegelik alkoholisisaldus vähemalt 12 mahuprotsenti.

Liikmesriigid võivad kehtestada selle toote laagerdumistähtaja.

17)   Veiniäädikas

Veiniäädikas on äädikas:

| a) | mis on saadud eranditult veini äädikhappelisel käärimisel ja |
| --- | --- |

a)

mis on saadud eranditult veini äädikhappelisel käärimisel ja

| b) | mille üldhappesus äädikhappes väljendatuna on vähemalt 60 grammi liitri kohta. |
| --- | --- |

b)

mille üldhappesus äädikhappes väljendatuna on vähemalt 60 grammi liitri kohta.

III osa.   Piim ja piimatooted

| 1. | Mõiste „piim” tähendab ainult ühe või mitme lüpsmise tulemusena udarast eritunud sekreeti, millele pole midagi lisatud ega millest midagi eraldatud.
  Mõistet „piim” võib siiski kasutada:






  a) | piima kohta, mida on töödeldud selle koostist muutmata, või piima kohta, mille rasvasisaldus on standarditud käesoleva lisa IV osa alusel; |
| --- | --- | --- |

1.

Mõiste „piim” tähendab ainult ühe või mitme lüpsmise tulemusena udarast eritunud sekreeti, millele pole midagi lisatud ega millest midagi eraldatud.

Mõistet „piim” võib siiski kasutada:

a)

piima kohta, mida on töödeldud selle koostist muutmata, või piima kohta, mille rasvasisaldus on standarditud käesoleva lisa IV osa alusel;

| b) | koos sõnaga, mis nimetab, või sõnadega, mis nimetavad sellise piima tüüpi, kvaliteediklassi, päritolu ja/või kavatsetavat kasutust või kirjeldavad selle füüsilist töötlemist või koostise muutmist juhul, kui muutmine piirdub piima loomulike koostisainete lisamise ja/või eemaldamisega. |
| --- | --- |

b)

koos sõnaga, mis nimetab, või sõnadega, mis nimetavad sellise piima tüüpi, kvaliteediklassi, päritolu ja/või kavatsetavat kasutust või kirjeldavad selle füüsilist töötlemist või koostise muutmist juhul, kui muutmine piirdub piima loomulike koostisainete lisamise ja/või eemaldamisega.

| 2. | Käesolevas osas tähendavad „piimatooted” tooteid, mis on saadud ainult piimast, arvestades, et nende valmistamiseks vajalikke aineid võib lisada juhul, kui neid aineid ei kasutata mõne piima koostisaine täielikuks või osaliseks asendamiseks.
  Ainult piimatoodetele reserveeritakse:






  a) | kõigil turustusetappidel kasutatakse järgmisi nimesid:






  i) | vadak; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Käesolevas osas tähendavad „piimatooted” tooteid, mis on saadud ainult piimast, arvestades, et nende valmistamiseks vajalikke aineid võib lisada juhul, kui neid aineid ei kasutata mõne piima koostisaine täielikuks või osaliseks asendamiseks.

Ainult piimatoodetele reserveeritakse:

a)

kõigil turustusetappidel kasutatakse järgmisi nimesid:

i)

vadak;

| ii) | koor; |
| --- | --- |

ii)

koor;

| iii) | või; |
| --- | --- |

iii)

või;

| iv) | pett; |
| --- | --- |

iv)

pett;

| v) | võiõli; |
| --- | --- |

v)

võiõli;

| vi) | kaseiinid; |
| --- | --- |

vi)

kaseiinid;

| vii) | veevaba piimarasv; |
| --- | --- |

vii)

veevaba piimarasv;

| viii) | juust; |
| --- | --- |

viii)

juust;

| ix) | jogurt; |
| --- | --- |

ix)

jogurt;

| x) | keefir; |
| --- | --- |

x)

keefir;

| xi) | kumõss; |
| --- | --- |

xi)

kumõss;

| xii) | viili/fil; |
| --- | --- |

xii)

viili/fil;

| xiii) | smetana; |
| --- | --- |

xiii)

smetana;

| xiv) | fil; |
| --- | --- |

xiv)

fil;

| b) | nimed direktiivi 2000/13/EÜ artiklis 5 määratletud tähenduses, mida tegelikult piimatoodete kohta kasutatakse. |
| --- | --- |

b)

nimed direktiivi 2000/13/EÜ artiklis 5 määratletud tähenduses, mida tegelikult piimatoodete kohta kasutatakse.

| 3. | Mõistet „piim” ja piimatoodete kohta kasutatavaid nimetusi võib samuti tarvitada koos sõnaga, mis nimetab, või sõnadega, mis nimetavad liittooteid, mille ükski osa ei asenda või ei ole mõeldud asendama ühtki piima koostisainet ja milles piim või piimatoode on kas koguseliselt või toote iseloomustamisel oluline. |
| --- | --- |

3.

Mõistet „piim” ja piimatoodete kohta kasutatavaid nimetusi võib samuti tarvitada koos sõnaga, mis nimetab, või sõnadega, mis nimetavad liittooteid, mille ükski osa ei asenda või ei ole mõeldud asendama ühtki piima koostisainet ja milles piim või piimatoode on kas koguseliselt või toote iseloomustamisel oluline.

| 4. | Märkida tuleb komisjoni poolt määratletud piima ja piimatoodete päritolu, v.a juhul, kui tegemist on lehmapiimaga. |
| --- | --- |

4.

Märkida tuleb komisjoni poolt määratletud piima ja piimatoodete päritolu, v.a juhul, kui tegemist on lehmapiimaga.

| 5. | Käesoleva osa punktides 1, 2 ja 3 osutatud nimetusi ei tohi kasutada ühegi toote kohta peale kõnealuses punktis nimetatud toodete.
  Seda sätet ei kohaldata toodete nimetamisel, mille täpne iseloom on selge tavapärase kasutamise tõttu ja/või juhul, kui nimetusi kasutatakse selgesti toote iseloomuliku omaduse kirjeldamiseks. |
| --- | --- |

5.

Käesoleva osa punktides 1, 2 ja 3 osutatud nimetusi ei tohi kasutada ühegi toote kohta peale kõnealuses punktis nimetatud toodete.

Seda sätet ei kohaldata toodete nimetamisel, mille täpne iseloom on selge tavapärase kasutamise tõttu ja/või juhul, kui nimetusi kasutatakse selgesti toote iseloomuliku omaduse kirjeldamiseks.

| 6. | Käesoleva osa punktides 1, 2 ja 3 nimetamata toodete puhul ei tohi kasutada ühtki märgist, äridokumenti, reklaammaterjali või Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiivi 2006/114/EÜ (eksitava ja võrdleva reklaami kohta) (1) artiklis 2 määratletud reklaamimise viisi ega ühtki esitusviisi, mis väidab, viitab või vihjab, et toode on piimatoode.
  Piima või piimatooteid sisaldava toote puhul võib nimetust „piim” või käesoleva osa punkti 2 teises lõigus osutatud nimetusi kasutada ainult põhiliste toorainete kirjeldamiseks ja koostisainete loetlemiseks vastavalt direktiivile 2000/13/EÜ. |
| --- | --- |

6.

Käesoleva osa punktides 1, 2 ja 3 nimetamata toodete puhul ei tohi kasutada ühtki märgist, äridokumenti, reklaammaterjali või Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiivi 2006/114/EÜ (eksitava ja võrdleva reklaami kohta) (1) artiklis 2 määratletud reklaamimise viisi ega ühtki esitusviisi, mis väidab, viitab või vihjab, et toode on piimatoode.

Piima või piimatooteid sisaldava toote puhul võib nimetust „piim” või käesoleva osa punkti 2 teises lõigus osutatud nimetusi kasutada ainult põhiliste toorainete kirjeldamiseks ja koostisainete loetlemiseks vastavalt direktiivile 2000/13/EÜ.

IV osa.   CN-koodi 0401 alla kuuluv inimtoiduks ette nähtud piim

I.   Mõisted

Käesoleva osa kohaldamisel:

| a) | „piim” on ühe või mitme lehma lüpsmise saadus; |
| --- | --- |

a)

„piim” on ühe või mitme lehma lüpsmise saadus;

| b) | „joogipiim” on III punktis nimetatud tooted, mis on mõeldud ilma edasise töötlemiseta tarbijale tarnimiseks; |
| --- | --- |

b)

„joogipiim” on III punktis nimetatud tooted, mis on mõeldud ilma edasise töötlemiseta tarbijale tarnimiseks;

| c) | „rasvasisaldus” on piimarasva massiosade arv saja massiosa piima kohta; |
| --- | --- |

c)

„rasvasisaldus” on piimarasva massiosade arv saja massiosa piima kohta;

| d) | „valgusisaldus” on valgu massiosade arv saja massiosa piima kohta (arvutatakse, korrutades piima üldlämmastiku massiprotsendi teguriga 6,38). |
| --- | --- |

d)

„valgusisaldus” on valgu massiosade arv saja massiosa piima kohta (arvutatakse, korrutades piima üldlämmastiku massiprotsendi teguriga 6,38).

II.   Tarne või müük lõpptarbijale

| 1) | Ilma edasise töötlemiseta võib tarnida või müüa lõpptarbijale kas otse või restoranide, haiglate, sööklate või muude toitlustusettevõtete kaudu ainult niisugust piima, mis vastab joogipiimale sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

1)

Ilma edasise töötlemiseta võib tarnida või müüa lõpptarbijale kas otse või restoranide, haiglate, sööklate või muude toitlustusettevõtete kaudu ainult niisugust piima, mis vastab joogipiimale sätestatud nõuetele.

| 2) | Toodete müüginimetused on esitatud käesoleva osa III punktis. Neid nimetusi tuleb kasutada ainult selles punktis nimetatud toodete kohta, ilma et see piiraks nende kasutamist liitnimetustes. |
| --- | --- |

2)

Toodete müüginimetused on esitatud käesoleva osa III punktis. Neid nimetusi tuleb kasutada ainult selles punktis nimetatud toodete kohta, ilma et see piiraks nende kasutamist liitnimetustes.

| 3) | Liikmesriigid võtavad meetmeid, et tutvustada tarbijatele asjakohaste toodete iseloomu ja koostist, kui sellise teabe puudumine võiks põhjustada segadust. |
| --- | --- |

3)

Liikmesriigid võtavad meetmeid, et tutvustada tarbijatele asjakohaste toodete iseloomu ja koostist, kui sellise teabe puudumine võiks põhjustada segadust.

III.   Joogipiim

| 1. | Joogipiimaks loetakse järgmisi tooteid:






  a) | toorpiim: piim, mida pole kuumutatud üle 40 °C ega töödeldud mingil samaväärse mõjuga viisil; |
| --- | --- | --- |

1.

Joogipiimaks loetakse järgmisi tooteid:

a)

toorpiim: piim, mida pole kuumutatud üle 40 °C ega töödeldud mingil samaväärse mõjuga viisil;

| b) | täispiim: kuumtöödeldud piim, mis rasvasisalduse osas vastab ühele järgmistest nõuetest:






  i) | standardne täispiim: „standardne täispiim” on piim, mille rasvasisaldus on vähemalt 3,5 % (m/m). Liikmesriigid võivad ette näha täiendava täispiima liigi, mille rasvasisaldus on 4 % (m/m) või rohkem; |
| --- | --- | --- |

b)

täispiim: kuumtöödeldud piim, mis rasvasisalduse osas vastab ühele järgmistest nõuetest:

i)

standardne täispiim: „standardne täispiim” on piim, mille rasvasisaldus on vähemalt 3,5 % (m/m). Liikmesriigid võivad ette näha täiendava täispiima liigi, mille rasvasisaldus on 4 % (m/m) või rohkem;

| ii) | mittestandardne täispiim: piim, mille rasvasisaldust pole pärast lüpsmist muudetud piimarasvade lisamise või eemaldamisega ega segatud seda piimaga, mille loomulikku rasvasisaldust on muudetud. Rasvasisaldus ei tohi siiski olla alla 3,5 % (m/m); |
| --- | --- |

ii)

mittestandardne täispiim: piim, mille rasvasisaldust pole pärast lüpsmist muudetud piimarasvade lisamise või eemaldamisega ega segatud seda piimaga, mille loomulikku rasvasisaldust on muudetud. Rasvasisaldus ei tohi siiski olla alla 3,5 % (m/m);

| c) | madala rasvasisaldusega piim: kuumtöödeldud piim, mille vähendatud rasvasisaldus on vähemalt 1,50 % (m/m) ja kõige rohkem 1,80 % (m/m); |
| --- | --- |

c)

madala rasvasisaldusega piim: kuumtöödeldud piim, mille vähendatud rasvasisaldus on vähemalt 1,50 % (m/m) ja kõige rohkem 1,80 % (m/m);

| d) | kooritud piim: „rasvatu piim” on kuumtöödeldud piim, mille vähendatud rasvasisaldus on kõige rohkem 0,5 % (m/m). |
| --- | --- |

d)

kooritud piim: „rasvatu piim” on kuumtöödeldud piim, mille vähendatud rasvasisaldus on kõige rohkem 0,5 % (m/m).

Kuumtöödeldud piima, mille rasvasisaldus ei vasta esimese lõigu punktides b, c ja d sätestatud nõuetele, käsitatakse joogipiimana tingimusel, et rasvasisaldus on pakendil ühe kümnendkoha täpsusega selgelt ära märgitud ja kergesti loetav kujul „rasvasisaldus ... %”. Sellist piima ei nimetata täispiimaks, madala rasvasisaldusega piimaks ega rasvatuks piimaks.

| 2. | Ilma et see piiraks punkti 1 alapunkti b alapunkti ii kohaldamist, on lubatud ainult järgmised muudatused:






  a) | joogipiimale ette nähtud rasvasisalduse saamiseks võib muuta loomulikku rasvasisaldust, eemaldades või lisades koort või lisades täispiima, madala rasvasisaldusega piima või kooritud piima; |
| --- | --- | --- |

2.

Ilma et see piiraks punkti 1 alapunkti b alapunkti ii kohaldamist, on lubatud ainult järgmised muudatused:

a)

joogipiimale ette nähtud rasvasisalduse saamiseks võib muuta loomulikku rasvasisaldust, eemaldades või lisades koort või lisades täispiima, madala rasvasisaldusega piima või kooritud piima;

| b) | piima võib rikastada piimavalkude, mineraalsoolade või vitamiinidega; |
| --- | --- |

b)

piima võib rikastada piimavalkude, mineraalsoolade või vitamiinidega;

| c) | laktoosisisaldust võib vähendada laktoosi glükoosiks ja galaktoosiks muutmise teel. |
| --- | --- |

c)

laktoosisisaldust võib vähendada laktoosi glükoosiks ja galaktoosiks muutmise teel.

Alapunktides b ja c nimetatud piima koostise muutmised on lubatud ainult juhul, kui toote pakendil on vastav kustumiskindel märge, mis on hästi nähtav ja loetav. Selline märge ei asenda nõukogu direktiiviga 90/496/EMÜ (2) ette nähtud toitumisalase teabega märgistamise kohustust. Valkudega rikastatud piima valgusisaldus peab olema 3,8 % (m/m) või rohkem.

Liikmesriigid võivad alapunktides b ja c nimetatud piima koostise muutmist piirata või selle keelata.

| 3. | Joogipiim:






  a) | külmumistemperatuur peab olema ligilähedane päritolupiirkonna toorpiima keskmisele külmumistemperatuurile; |
| --- | --- | --- |

3.

Joogipiim:

a)

külmumistemperatuur peab olema ligilähedane päritolupiirkonna toorpiima keskmisele külmumistemperatuurile;

| b) | 3,5 massiprotsenti rasva sisaldava 1 liitri piima mass temperatuuril 20 °C peab olema vähemalt 1 028 grammi, teistsuguse rasvasisaldusega piima liitri mass peab olema ekvivalentne; |
| --- | --- |

b)

3,5 massiprotsenti rasva sisaldava 1 liitri piima mass temperatuuril 20 °C peab olema vähemalt 1 028 grammi, teistsuguse rasvasisaldusega piima liitri mass peab olema ekvivalentne;

| c) | 3,5 massiprotsenti rasva sisaldavas piimas peab olema vähemalt 2,9 massiprotsenti valku, teistsuguse rasvasisaldusega piima korral peab valgu sisaldus olema ekvivalentne. |
| --- | --- |

c)

3,5 massiprotsenti rasva sisaldavas piimas peab olema vähemalt 2,9 massiprotsenti valku, teistsuguse rasvasisaldusega piima korral peab valgu sisaldus olema ekvivalentne.

V osa.   Kodulinnulihasektori tooted

I   Käesoleva lisa käesolevat osa kohaldatakse seoses teatavate kodulinnuliha ning kodulinnuliha või rupsi valmististe ja toodete turustamisega liidus äri või kaubanduse teel järgmiste liikide puhul:

| — | kanad liigist Gallus domesticus, |
| --- | --- |

—

kanad liigist Gallus domesticus,

| — | pardid, |
| --- | --- |

—

pardid,

| — | haned, |
| --- | --- |

—

haned,

| — | kalkunid, |
| --- | --- |

—

kalkunid,

| — | pärlkanad. |
| --- | --- |

—

pärlkanad.

Kõnealuseid sätteid kohaldatakse ka CN-koodi 0210 99 39 alla kuuluva soolvees säilitatud kodulinnuliha suhtes

II   Mõisted

1)   „kodulinnuliha”- inimtoiduks sobiv kodulinnuliha, mis ei ole läbinud mingit töötlust peale külmtöötluse;

2)   „värske kodulinnuliha”- kodulinnuliha, mida ei ole kunagi külmutamisega jäigastatud ning mida tuleb kogu aeg hoida temperatuuril, mis ei ole madalam kui - 2 °C ega kõrgem kui + 4 °C. Liikmesriigid võivad siiski kehtestada veidi erinevad temperatuurinõuded minimaalse pikkusega ajavahemikuks, mis on vajalik värske kodulinnuliha lõikamiseks ja käitlemiseks jaemüügipoodides või müügipunktide abihoonetes, kui lõikamise ja käitlemise eesmärk on üksnes tarbijale kohapeal müümine;

3)   „külmutatud kodulinnuliha”- kodulinnuliha, mis tuleb külmutada nii kiiresti kui võimalik normaalse tapatoimingu piires ning mida ei tohi hoida kõrgemal temperatuuril kui - 12 °C;

4)   „kiirkülmutatud kodulinnuliha”- kodulinnuliha, mida hoitakse kogu aeg temperatuuril, mis ei ole kõrgem kui - 18 °C, millest kõrvalekalded on sätestatud nõukogu direktiivis 89/108/EMÜ (3)

5)   „kodulinnulihast valmistis”- kodulinnuliha, sealhulgas kodulinnuliha, mis on peenestatud, millele on lisatud toidu- või maitseaineid või lisandeid või mida on töödeldud viisil, millest ei piisa lihaskiu sisemise struktuuri muutmiseks;

6)   „värskest kodulinnulihast valmistis”- kodulinnulihast valmistis, mille valmistamisel on kasutatud värsket kodulinnuliha.

Liikmesriigid võivad siiski kehtestada veidi erinevad temperatuurinõuded kohaldamiseks minimaalse pikkusega ajavahemiku jooksul ja üksnes sellises ulatuses, mis on vajalik värskest kodulinnulihast valmististe tööstuslikul tootmisel lõikamise ja käitlemise hõlbustamiseks;

7)   „kodulinnulihatooted”- määruse (EÜ) nr 853/2004 I lisa punktis 7.1 määratletud lihatooted, mille valmistamisel kasutatakse kodulinnuliha.

VI osa.   Võiderasvad

Kui artiklis 163 märgitud tooted ei vasta lisas kehtestatud nõuetele, ei tohi neid töötlemata kujul lõpptarbijale tarnida või temale üle anda ei otse ega ka restoranide, haiglate, sööklate või teiste samalaadsete asutuste kaudu.

Kõnealuste toodete müüginimetused on käesolevas osas täpsustatud nimetused.

Allpool esitatud müüginimetusi kasutatakse üksnes toodete kohta, mis kuuluvad järgmiste CN-koodide alla ja mille rasvasisaldus on vähemalt 10 %, kuid mitte üle 90 % massist:

| a) | piimarasvad, mille CN-kood on 0405 ja ex 2106; |
| --- | --- |

a)

piimarasvad, mille CN-kood on 0405 ja ex 2106;

| b) | rasvad, mille CN-kood on ex 1517; |
| --- | --- |

b)

rasvad, mille CN-kood on ex 1517;

| c) | rasvad, mis koosnevad taimse ja/või loomse päritoluga toodetest, mille CN-kood on ex 1517 ja ex 2106. |
| --- | --- |

c)

rasvad, mis koosnevad taimse ja/või loomse päritoluga toodetest, mille CN-kood on ex 1517 ja ex 2106.

Rasvasisaldus peab soola arvestamata olema vähemalt kaks kolmandikku nende toodete kuivainest.

Neid müüginimetusi kohaldatakse üksnes toodete suhtes, mis on 20 °C juures tahked ja sobivad kasutamiseks võidena.

Neid mõisteid ei kohaldata:

| a) | selliste toodete nimetuse suhtes, mille eripära on traditsioonilisest kasutusest teada, ja/või kui nimetus iseloomustab selgelt toote eripära; |
| --- | --- |

a)

selliste toodete nimetuse suhtes, mille eripära on traditsioonilisest kasutusest teada, ja/või kui nimetus iseloomustab selgelt toote eripära;

| b) | kontsentreeritud toodete suhtes (või, margariin, rasvasegu), mille rasvasisaldus on vähemalt 90 %. |
| --- | --- |

b)

kontsentreeritud toodete suhtes (või, margariin, rasvasegu), mille rasvasisaldus on vähemalt 90 %.

| Rasva grupp | Müüginimetused | Tootekategooriad |
| --- | --- | --- |
| Mõisted | Tootekategooria lisakirjeldus, milles märgitakse ära rasva massiprotsent |
| A.   Piimarasvad
  Tahked, plastsed, peamiselt vesi-õlis-tüüpi emulsioonidena tooted, mida saadakse üksnes piimast ja/või teatavatest piimatoodetest, mille olulise väärtusega koostisosa on rasv. Nendele toodetele võib siiski olla lisatud ka teisi nende valmistamiseks vajalikke aineid tingimusel, et neid aineid ei kasutata ühegi piima koostisosa täielikuks või osaliseks asendamiseks. | 1. | Või |

Rasva grupp

Müüginimetused

Tootekategooriad

Mõisted

Tootekategooria lisakirjeldus, milles märgitakse ära rasva massiprotsent

A.   Piimarasvad

Tahked, plastsed, peamiselt vesi-õlis-tüüpi emulsioonidena tooted, mida saadakse üksnes piimast ja/või teatavatest piimatoodetest, mille olulise väärtusega koostisosa on rasv. Nendele toodetele võib siiski olla lisatud ka teisi nende valmistamiseks vajalikke aineid tingimusel, et neid aineid ei kasutata ühegi piima koostisosa täielikuks või osaliseks asendamiseks.

1.

Või

| 2. | Kolmveerandrasvane või (4) |
| --- | --- |

2.

Kolmveerandrasvane või (4)

| 3. | Poolrasvane või (5) |
| --- | --- |

3.

Poolrasvane või (5)

| 4. | Piimarasvavõie X % |
| --- | --- |

4.

Piimarasvavõie X %

Toode, mille piimarasvasisaldus on üle 80 % ja alla 90 %, maksimaalne veesisaldus on 16 % ja maksimaalne rasvata piima kuivainesisaldus 2 %.

Toode, mis sisaldab vähemalt 60 %, aga mitte rohkem kui 62 % piimarasva.

Toode, mis sisaldab vähemalt 39 %, aga mitte rohkem kui 41 % piimarasva.

Toode, mis võib sisaldada piimarasva järgmistes kontsentratsioonides:

| — | alla 39 %, |
| --- | --- |

—

alla 39 %,

| — | rohkem kui 41 %, kuid alla 60 %; |
| --- | --- |

—

rohkem kui 41 %, kuid alla 60 %;

| — | rohkem kui 62 %, kuid alla 80 %. |
| --- | --- |

—

rohkem kui 62 %, kuid alla 80 %.

B.   Rasv

Tahked, plastsed, peamiselt vesi-õlis-tüüpi emulsioonidena tooted, mida saadakse tahketest ja/või vedelatest taimsetest ja/või loomsetest inimtoiduks sobivatest rasvadest; rasvasisaldusest võib piimarasv moodustada kuni 3 %.

| 1. | Margariin |
| --- | --- |

1.

Margariin

| 2. | Kolmveerandrasvane margariin (6) |
| --- | --- |

2.

Kolmveerandrasvane margariin (6)

| 3. | Poolrasvane margariin (7) |
| --- | --- |

3.

Poolrasvane margariin (7)

| 4. | Rasvavõided X % |
| --- | --- |

4.

Rasvavõided X %

Taimsetest ja/või loomsetest rasvadest saadud toode, mis sisaldab vähemalt 80 %, kuid alla 90 % rasva.

Taimsetest ja/või loomsetest rasvadest saadud toode, mis sisaldab vähemalt 60 %, aga mitte rohkem kui 62 % rasva.

Taimsetest ja/või loomsetest rasvadest saadud toode, mis sisaldab vähemalt 39 %, aga mitte rohkem kui 41 % rasva.

Taimsetest ja/või loomsetest rasvadest saadud toode, mis võib sisaldada rasva järgmistes kontsentratsioonides:

| — | alla 39 %, |
| --- | --- |

—

alla 39 %,

| — | rohkem kui 41 %, kuid alla 60 %; |
| --- | --- |

—

rohkem kui 41 %, kuid alla 60 %;

| — | rohkem kui 62 %, kuid alla 80 %. |
| --- | --- |

—

rohkem kui 62 %, kuid alla 80 %.

C.   Taimsetest ja loomsetest toodetest kokku segatud rasvad

Tahked, plastsed, peamiselt vesi-õlis-tüüpi emulsioonidena tooted, mida saadakse tahketest ja/või vedelatest taimsetest ja/või loomsetest inimtoiduks sobivatest rasvadest; rasvasisaldusest võib piimarasv moodustada 10–80 %.

| 1. | Segu |
| --- | --- |

1.

Segu

| 2. | Kolmveerandrasvane rasvasegu (8) |
| --- | --- |

2.

Kolmveerandrasvane rasvasegu (8)

| 3. | Poolrasvane rasvasegu (9) |
| --- | --- |

3.

Poolrasvane rasvasegu (9)

| 4. | Rasvasegu võie, X % |
| --- | --- |

4.

Rasvasegu võie, X %

Taimsete ja/või loomsete rasvade segust saadud toode, mis sisaldab vähemalt 80 %, kuid alla 90 % rasva.

Taimsete ja/või loomsete rasvade segust saadud toode, mis sisaldab vähemalt 60 %, aga mitte rohkem kui 62 % rasva.

Taimsete ja/või loomsete rasvade segust saadud toode, mis sisaldab vähemalt 39 %, aga mitte rohkem kui 41 % rasva.

Taimsete ja/või loomsete rasvade segust saadud toode, mis võib sisaldada rasva järgmistes kontsentratsioonides:

| — | alla 39 %, |
| --- | --- |

—

alla 39 %,

| — | rohkem kui 41 %, kuid alla 60 %; |
| --- | --- |

—

rohkem kui 41 %, kuid alla 60 %;

| — | rohkem kui 62 %, kuid alla 80 %. |
| --- | --- |

—

rohkem kui 62 %, kuid alla 80 %.

| Märkus: | Käesolevas osas loetletud toodete piimarasvade sisaldust võib muuta üksnes füüsilise töötlemisega. |
| --- | --- |

Märkus:

Käesolevas osas loetletud toodete piimarasvade sisaldust võib muuta üksnes füüsilise töötlemisega.

VII osa.   Oliiviõli ja oliivijääkõli kirjeldused ja määratlused

Selles osas sätestatud oliiviõlide ja oliivijääkõlide kirjelduste ja määratluste kasutamine on kohustuslik asjaomaste toodete turustamisel ELis ning, kui see on vastavuses kohustuslike rahvusvaheliste eeskirjadega, kauplemisel kolmandate riikidega.

Jaemüügi etapis võib turustada üksnes käesoleva osa punkti 1 alapunktides a ja b ning punktides 3 ja 6 nimetatud õli.

1)   NEITSIOLIIVIÕLID

Õlid, mis on saadud õlipuu viljadest üksnes mehaaniliste või muude füüsiliste vahendite abil tingimustel, mis ei põhjusta õli muutumist, ja mida ei ole töödeldud muul viisil kui pesemine, dekanteerimine, tsentrifuugimine ja filtreerimine, välja arvatud õlid, mis on saadud lahustite või keemilise või bioloogilise toimega abiainete või ümberesterdamise abil ja muude õlidega segamisel.

Neitsioliiviõlisid liigitatakse ja kirjeldatakse järgmiselt:

a)   Ekstra-neitsioliiviõli

neitsioliiviõli, mille oleiinhappena väljendatud vabade rasvhapete sisaldus ei ole suurem kui 0,8 grammi 100 grammi kohta ja mille muud omadused vastavad kõnealusele kategooriale sätestatud omadustele;

b)   Neitsioliiviõli

neitsioliiviõli, mille oleiinhappena väljendatud vabade rasvhapete sisaldus ei ole suurem kui 2 grammi 100 grammi kohta ja mille muud omadused vastavad kõnealusele kategooriale sätestatud omadustele;

c)   Lambiõli

Neitsioliiviõli, mille oleiinhappena väljendatud vabade rasvhapete sisaldus on suurem kui 2 grammi 100 grammi kohta ja/või mille muud omadused vastavad kõnealusele kategooriale sätestatud omadustele.

2)   RAFINEERITUD OLIIVIÕLI

Neitsioliiviõli rafineerimise teel saadav oliiviõli, mille oleiinhappena väljendatud vabade rasvhapete sisaldus ei ole suurem kui 0,3 grammi 100 grammi kohta ja mille muud omadused vastavad kõnealusele kategooriale sätestatud omadustele.

3)   OLIIVIÕLI, MIS KOOSNEB RAFINEERITUD OLIIVIÕLIST JA NEITSIOLIIVIÕLIST

Rafineeritud oliiviõli ja neitsioliiviõli (v.a lambiõli) segamisel saadud oliiviõli, mille oleiinhappena väljendatud vabade rasvhapete sisaldus ei ole suurem kui 1 gramm 100 grammi kohta ja mille muud omadused vastavad kõnealusele kategooriale sätestatud omadustele.

4)   TÖÖTLEMATA OLIIVIJÄÄKÕLI

Õli, mis on saadud oliivijääkõli töötlemisel lahustitega või muul füüsilisel töötlemisel, või lambiõlile vastav õli, välja arvatud õlid, mis on saadud ümberesterdamise abil ja muude õlidega segamisel, ning mille muud omadused vastavad kõnealusele kategooriale sätestatud omadustele.

5)   RAFINEERITUD OLIIVIJÄÄKÕLI

Töötlemata oliivijääkõli rafineerimisel saadav õli, mille oleiinhappena väljendatud vabade rasvhapete sisaldus ei ole suurem kui 0,3 grammi 100 grammi kohta ja mille muud omadused vastavad kõnealusele kategooriale sätestatud omadustele.

6)   OLIIVIJÄÄKÕLI

Rafineeritud oliivijääkõli ja neitsioliiviõli (v.a lambiõli) segamisel saadud õli, mille oleiinhappena väljendatud vabade rasvhapete sisaldus ei ole suurem kui 1 gramm 100 grammi kohta ja mille muud omadused vastavad kõnealusele kategooriale sätestatud omadustele.

---

(1)  ELT L 376, 27.12.2006, lk 21.

(2)  EÜT L 276, 6.10.1990, lk 40.

(3)  EÜT L 40, 11 2. 1989, lk 34.

(4)  Taani keeles „smør 60”.

(5)  Taani keeles „smør 40”.

(6)  Taani keeles „margarine 60”.

(7)  Taani keeles „margarine 60”.

(8)  Taani keeles „blandingsprodukt 60”.

(9)  Taani keeles „blandingsprodukt 40”.

| Märkus: | Käesolevas osas loetletud toodete piimarasvade sisaldust võib muuta üksnes füüsilise töötlemisega. |
| --- | --- |

Märkus:

Käesolevas osas loetletud toodete piimarasvade sisaldust võib muuta üksnes füüsilise töötlemisega.

Kolmapäev, 4. juuli 2012XII lisa liide (osutatud II osas)

Viinamarjakasvatusvööndid

Viinamarjakasvatusvööndid on järgmised:

| 1) | Viinamarjakasvatusvööndisse A kuuluvad:






  a) | Saksamaal: muud kui punkti 2 alapunkti a alla kuuluvad viinapuude kasvualad; |
| --- | --- | --- |

1)

Viinamarjakasvatusvööndisse A kuuluvad:

a)

Saksamaal: muud kui punkti 2 alapunkti a alla kuuluvad viinapuude kasvualad;

| b) | Luksemburgis: Luksemburgi viinamarjakasvatuspiirkond; |
| --- | --- |

b)

Luksemburgis: Luksemburgi viinamarjakasvatuspiirkond;

| c) | Belgias, Taanis, Iirimaal, Madalmaades, Poolas, Rootsis ja Ühendkuningriigis: nende riikide viinamarjakasvatuspiirkonnad; |
| --- | --- |

c)

Belgias, Taanis, Iirimaal, Madalmaades, Poolas, Rootsis ja Ühendkuningriigis: nende riikide viinamarjakasvatuspiirkonnad;

| d) | Tšehhi Vabariigis: Čechy viinamarjakasvatuspiirkond. |
| --- | --- |

d)

Tšehhi Vabariigis: Čechy viinamarjakasvatuspiirkond.

| 2) | Viinamarjakasvatusvööndisse B kuuluvad:






  a) | Saksamaal Badeni määratletud piirkonnas viinapuude kasvualad; |
| --- | --- | --- |

2)

Viinamarjakasvatusvööndisse B kuuluvad:

a)

Saksamaal Badeni määratletud piirkonnas viinapuude kasvualad;

| b) | Prantsusmaal käesolevas lisas nimetamata departemangude ja järgmiste departemangude viinapuude kasvualad:






  — | Alsace’is: Bas-Rhin, Haut-Rhin; |
| --- | --- | --- |

b)

Prantsusmaal käesolevas lisas nimetamata departemangude ja järgmiste departemangude viinapuude kasvualad:

—

Alsace’is: Bas-Rhin, Haut-Rhin;

| — | Lorraine’is: Meurthe-et-Moselle, Meuse, Moselle, Vosges; |
| --- | --- |

—

Lorraine’is: Meurthe-et-Moselle, Meuse, Moselle, Vosges;

| — | Champagne’is: Aisne, Aube, Marne, Haute-Marne, Seine-et-Marne; |
| --- | --- |

—

Champagne’is: Aisne, Aube, Marne, Haute-Marne, Seine-et-Marne;

| — | Juras: Ain, Doubs, Jura, Haute-Saône; |
| --- | --- |

—

Juras: Ain, Doubs, Jura, Haute-Saône;

| — | Savoies: Savoie, Haute-Savoie, Isère (Chapareillani kommuun); |
| --- | --- |

—

Savoies: Savoie, Haute-Savoie, Isère (Chapareillani kommuun);

| — | Val de Loire’is: Cher, Deux-Sèvres, Indre, Indre-et-Loire, Loir-et-Cher, Loire-Atlantique, Loiret, Maine-et-Loire, Sarthe, Vendée, Vienne ja Nièvre’i departemangu Cosne-sur-Loire’i ringkonna viinapuude kasvualad; |
| --- | --- |

—

Val de Loire’is: Cher, Deux-Sèvres, Indre, Indre-et-Loire, Loir-et-Cher, Loire-Atlantique, Loiret, Maine-et-Loire, Sarthe, Vendée, Vienne ja Nièvre’i departemangu Cosne-sur-Loire’i ringkonna viinapuude kasvualad;

| c) | Austrias Austria viinamarjakasvatuspiirkond; |
| --- | --- |

c)

Austrias Austria viinamarjakasvatuspiirkond;

| d) | Tšehhi Vabariigis Morava viinamarjakasvatuspiirkond ja viinapuude kasvualad, mis ei ole hõlmatud punkti 1 alapunktiga d; |
| --- | --- |

d)

Tšehhi Vabariigis Morava viinamarjakasvatuspiirkond ja viinapuude kasvualad, mis ei ole hõlmatud punkti 1 alapunktiga d;

| e) | Slovakkias viinapuude kasvualad järgmistes piirkondades: Malokarpatská vinohradnícka oblasť, Južnoslovenská vinohradnícka oblasť, Nitrianska vinohradnícka oblasť, Stredoslovenská vinohradnícka oblasť ja Východoslovenská vinohradnícka oblasť ning viinamarjakasvatusalad, mis ei ole hõlmatud punkti 3 alapunktiga f; |
| --- | --- |

e)

Slovakkias viinapuude kasvualad järgmistes piirkondades: Malokarpatská vinohradnícka oblasť, Južnoslovenská vinohradnícka oblasť, Nitrianska vinohradnícka oblasť, Stredoslovenská vinohradnícka oblasť ja Východoslovenská vinohradnícka oblasť ning viinamarjakasvatusalad, mis ei ole hõlmatud punkti 3 alapunktiga f;

| f) | Sloveenias järgmiste piirkondade viinapuude kasvualad:






  — | Podravje piirkonnas: Štajerska Slovenija, Prekmurje; |
| --- | --- | --- |

f)

Sloveenias järgmiste piirkondade viinapuude kasvualad:

—

Podravje piirkonnas: Štajerska Slovenija, Prekmurje;

| — | Posavje piirkonnas: Bizeljsko Sremič, Dolenjska ja Bela krajina ning viinapuude kasvualad, mis ei ole hõlmatud punkti 4 alapunktiga d; |
| --- | --- |

—

Posavje piirkonnas: Bizeljsko Sremič, Dolenjska ja Bela krajina ning viinapuude kasvualad, mis ei ole hõlmatud punkti 4 alapunktiga d;

| g) | Rumeenias Podișul Transilvaniei piirkond. |
| --- | --- |

g)

Rumeenias Podișul Transilvaniei piirkond.

| 3) | Viinamarjakasvatusvööndisse C I kuuluvad:






  a) | Prantsusmaal viinamarjakasvatusalad






  — | järgmistes departemangudes: Allier, Alpes-de-Haute-Provence, Hautes-Alpes, Alpes-Maritimes, Ariège, Aveyron, Cantal, Charente, Charente-Maritime, Corrèze, Côte-d’Or, Dordogne, Haute-Garonne, Gers, Gironde, Isère (välja arvatud Chapareillani kommuun), Landes, Loire, Haute-Loire, Lot, Lot-et-Garonne, Lozère, Nièvre (välja arvatud Cosne-sur-Loire’i ringkond), Puy-de-Dôme, Pyrénées-Atlantiques, Hautes-Pyrénées, Rhône, Saône-et-Loire, Tarn, Tarn-et-Garonne, Haute-Vienne, Yonne, |
| --- | --- | --- | --- |

3)

Viinamarjakasvatusvööndisse C I kuuluvad:

a)

Prantsusmaal viinamarjakasvatusalad

—

järgmistes departemangudes: Allier, Alpes-de-Haute-Provence, Hautes-Alpes, Alpes-Maritimes, Ariège, Aveyron, Cantal, Charente, Charente-Maritime, Corrèze, Côte-d’Or, Dordogne, Haute-Garonne, Gers, Gironde, Isère (välja arvatud Chapareillani kommuun), Landes, Loire, Haute-Loire, Lot, Lot-et-Garonne, Lozère, Nièvre (välja arvatud Cosne-sur-Loire’i ringkond), Puy-de-Dôme, Pyrénées-Atlantiques, Hautes-Pyrénées, Rhône, Saône-et-Loire, Tarn, Tarn-et-Garonne, Haute-Vienne, Yonne,

| — | Drôme’i departemangu Valence’i ja Die ringkondades (välja arvatud Dieulefit’, Lorioli, Marsanne’i ja Montélimari kanton), |
| --- | --- |

—

Drôme’i departemangu Valence’i ja Die ringkondades (välja arvatud Dieulefit’, Lorioli, Marsanne’i ja Montélimari kanton),

| — | Ardèche’i departemangu Tournoni ringkonnas ja Antraigues’, Burzet’, Coucouroni, Montpezat-sous-Bauzoni, Privas’, Saint-Etienne de Lugdarèsi, Saint-Pierreville’i, Valgorge’i ning la Voulte-sur-Rhône’i kantonites; |
| --- | --- |

—

Ardèche’i departemangu Tournoni ringkonnas ja Antraigues’, Burzet’, Coucouroni, Montpezat-sous-Bauzoni, Privas’, Saint-Etienne de Lugdarèsi, Saint-Pierreville’i, Valgorge’i ning la Voulte-sur-Rhône’i kantonites;

| b) | Itaalias Valle d’Aosta piirkonna viinamarjakasvatusalad ja Sondrio, Bolzano, Trento ja Belluno provints; |
| --- | --- |

b)

Itaalias Valle d’Aosta piirkonna viinamarjakasvatusalad ja Sondrio, Bolzano, Trento ja Belluno provints;

| c) | Hispaanias A Coruña, Astuuria, Kantaabria, Guipúzcoa ja Biskaia provintsi viinapuude kasvualad; |
| --- | --- |

c)

Hispaanias A Coruña, Astuuria, Kantaabria, Guipúzcoa ja Biskaia provintsi viinapuude kasvualad;

| d) | Portugalis Norte piirkonna see osa, mis vastab määratletud viinamarjakasvatuspiirkonnale Vinho Verde, ja Região viticola da Extremadura viinamarjakasvatuspiirkonna omavalitsusüksused Bombarral, Lourinhã, Mafra ja Torres Vedras, viimasest välja arvatud Freguesias da Carvoeira e Dois Portos; |
| --- | --- |

d)

Portugalis Norte piirkonna see osa, mis vastab määratletud viinamarjakasvatuspiirkonnale Vinho Verde, ja Região viticola da Extremadura viinamarjakasvatuspiirkonna omavalitsusüksused Bombarral, Lourinhã, Mafra ja Torres Vedras, viimasest välja arvatud Freguesias da Carvoeira e Dois Portos;

| e) | Ungaris kõik viinamarjakasvatusalad; |
| --- | --- |

e)

Ungaris kõik viinamarjakasvatusalad;

| f) | Slovakkias viinapuude kasvualad piirkonnas Tokajská Vinohradnícka oblasť; |
| --- | --- |

f)

Slovakkias viinapuude kasvualad piirkonnas Tokajská Vinohradnícka oblasť;

| g) | Rumeenias punkti 2 alapunktis g või punkti 4 alapunktis f nimetamata viinamarjakasvatusalad. |
| --- | --- |

g)

Rumeenias punkti 2 alapunktis g või punkti 4 alapunktis f nimetamata viinamarjakasvatusalad.

| 4) | Viinamarjakasvatusvööndisse C II kuuluvad:






  a) | Prantsusmaal viinamarjakasvatusalad






  — | järgmistes departemangudes: Aude, Bouches-du-Rhône, Gard, Hérault, Pyrénées-Orientales (välja arvatud Olette’i ja Arles-sur-Techi kanton), Vaucluse; |
| --- | --- | --- | --- |

4)

Viinamarjakasvatusvööndisse C II kuuluvad:

a)

Prantsusmaal viinamarjakasvatusalad

—

järgmistes departemangudes: Aude, Bouches-du-Rhône, Gard, Hérault, Pyrénées-Orientales (välja arvatud Olette’i ja Arles-sur-Techi kanton), Vaucluse;

| — | Var’i departemangu selles osas, mis piirneb lõunas Evenos’, Le Beausset’, Solliès-Toucas’, Cuers’i, Puget-Ville’i, Collobrières’i, La Garde-Freinet’, Plan-de-la-Touri ja Sainte-Maxime’i kommuunidega; |
| --- | --- |

—

Var’i departemangu selles osas, mis piirneb lõunas Evenos’, Le Beausset’, Solliès-Toucas’, Cuers’i, Puget-Ville’i, Collobrières’i, La Garde-Freinet’, Plan-de-la-Touri ja Sainte-Maxime’i kommuunidega;

| — | Drôme’i departemangu Nyons’i ringkonnas ja Loriol-sur-Drôme’i kantonis; |
| --- | --- |

—

Drôme’i departemangu Nyons’i ringkonnas ja Loriol-sur-Drôme’i kantonis;

| — | Ardèche’i departemangu punktis 3 alapunktis a loetlemata osades; |
| --- | --- |

—

Ardèche’i departemangu punktis 3 alapunktis a loetlemata osades;

| b) | Itaalias viinamarjakasvatusalad järgmistes piirkondades: Abruzzo, Campania, Emilia-Romagna, Friuli-Venezia Giulia, Lazio, Liguuria, Lombardia (välja arvatud Sondrio provints), Marche, Molise, Piemonte, Toscana, Umbria, Veneto (välja arvatud Belluno provints), sealhulgas nende piirkondade saared, nagu Elba ja muud Toscana saarestiku saared, Ponziane saared, Capri ja Ischia; |
| --- | --- |

b)

Itaalias viinamarjakasvatusalad järgmistes piirkondades: Abruzzo, Campania, Emilia-Romagna, Friuli-Venezia Giulia, Lazio, Liguuria, Lombardia (välja arvatud Sondrio provints), Marche, Molise, Piemonte, Toscana, Umbria, Veneto (välja arvatud Belluno provints), sealhulgas nende piirkondade saared, nagu Elba ja muud Toscana saarestiku saared, Ponziane saared, Capri ja Ischia;

| c) | Hispaanias järgmiste provintside viinamarjakasvatusalad:






  — | Lugo, Ourense, Pontevedra; |
| --- | --- | --- |

c)

Hispaanias järgmiste provintside viinamarjakasvatusalad:

—

Lugo, Ourense, Pontevedra;

| — | Ávila (välja arvatud kohalikud haldusüksused, mis kuuluvad Cebrerose määratletud veinialasse (comarca’sse)), Burgos, León, Palencia, Salamanca, Segovia, Soria, Valladolid, Zamora; |
| --- | --- |

—

Ávila (välja arvatud kohalikud haldusüksused, mis kuuluvad Cebrerose määratletud veinialasse (comarca’sse)), Burgos, León, Palencia, Salamanca, Segovia, Soria, Valladolid, Zamora;

| — | La Rioja; |
| --- | --- |

—

La Rioja;

| — | Álava; |
| --- | --- |

—

Álava;

| — | Navarra; |
| --- | --- |

—

Navarra;

| — | Huesca; |
| --- | --- |

—

Huesca;

| — | Barcelona, Girona, Lleida; |
| --- | --- |

—

Barcelona, Girona, Lleida;

| — | Zaragoza provintsi Ebro jõest põhja pool asuvas osas; |
| --- | --- |

—

Zaragoza provintsi Ebro jõest põhja pool asuvas osas;

| — | Tarragona provintsi kohalikes haldusüksustes, mis kuuluvad Penedési päritolunimetuse piirkonda; |
| --- | --- |

—

Tarragona provintsi kohalikes haldusüksustes, mis kuuluvad Penedési päritolunimetuse piirkonda;

| — | Tarragona provintsi selles osas, mis kuulub Conca de Barberá määratletud veinialasse (comarca ’sse); |
| --- | --- |

—

Tarragona provintsi selles osas, mis kuulub Conca de Barberá määratletud veinialasse (comarca ’sse);

| d) | Sloveenias viinamarjakasvatusalad järgmistes piirkondades: Brda või Goriška Brda, Vipavska dolina või Vipava, Kras ja Slovenska Istra; |
| --- | --- |

d)

Sloveenias viinamarjakasvatusalad järgmistes piirkondades: Brda või Goriška Brda, Vipavska dolina või Vipava, Kras ja Slovenska Istra;

| e) | Bulgaarias viinamarjakasvatusalad järgmistes piirkondades: Dunavska Ravnina (Дунавска равнина), Chernomorski Rayon (Черноморски район), Rozova Dolina (Розова долина); |
| --- | --- |

e)

Bulgaarias viinamarjakasvatusalad järgmistes piirkondades: Dunavska Ravnina (Дунавска равнина), Chernomorski Rayon (Черноморски район), Rozova Dolina (Розова долина);

| f) | Rumeenias viinamarjakasvatusalad järgmistes piirkondades:
  Dealurile Buzăului, Dealu Mare, Severinului ja Plaiurile Drâncei, Colinele Dobrogei, Terasele Dunării, lõunapoolne viinamarjakasvatuspiirkond, sealhulgas liivatasandikud ja muud soodsad piirkonnad. |
| --- | --- |

f)

Rumeenias viinamarjakasvatusalad järgmistes piirkondades:

Dealurile Buzăului, Dealu Mare, Severinului ja Plaiurile Drâncei, Colinele Dobrogei, Terasele Dunării, lõunapoolne viinamarjakasvatuspiirkond, sealhulgas liivatasandikud ja muud soodsad piirkonnad.

| 5) | Viinamarjakasvatusvööndisse C III a kuuluvad:






  a) | Kreekas viinamarjakasvatusalad järgmistes noomides: Flórina, Imathía, Kilkís, Grevená, Lárisa, Ioánnina, Lefkáda, Ahhaia, Messeenia, Arkaadia, Korinthía, Irákleio, Chaniá, Réthymnon, Sámos, Lasíthion ja Thíra (Santorini) saar; |
| --- | --- | --- |

5)

Viinamarjakasvatusvööndisse C III a kuuluvad:

a)

Kreekas viinamarjakasvatusalad järgmistes noomides: Flórina, Imathía, Kilkís, Grevená, Lárisa, Ioánnina, Lefkáda, Ahhaia, Messeenia, Arkaadia, Korinthía, Irákleio, Chaniá, Réthymnon, Sámos, Lasíthion ja Thíra (Santorini) saar;

| b) | Küprosel viinamarjakasvatusalad, mis asuvad kõrgemal kui 600 meetrit üle merepinna; |
| --- | --- |

b)

Küprosel viinamarjakasvatusalad, mis asuvad kõrgemal kui 600 meetrit üle merepinna;

| c) | Bulgaarias viinamarjakasvatusalad, mis ei ole hõlmatud punkti 4 alapunktiga e. |
| --- | --- |

c)

Bulgaarias viinamarjakasvatusalad, mis ei ole hõlmatud punkti 4 alapunktiga e.

| 6) | Viinamarjakasvatusvööndisse C III b kuuluvad:






  a) | Prantsusmaal viinamarjakasvatusalad






  — | Korsika departemangudes; |
| --- | --- | --- | --- |

6)

Viinamarjakasvatusvööndisse C III b kuuluvad:

a)

Prantsusmaal viinamarjakasvatusalad

—

Korsika departemangudes;

| — | Var’i departemangu selles osas, mis asub mere ja järgmiste samasse vööndisse kuuluvate kommuunide vahel: Évenos, Le Beausset, Solliès-Toucas, Cuers, Puget-Ville, Collobrières, La Garde-Freinet, Plan-de-la-Tour ja Sainte-Maxime (nimetatud kommuunid kaasa arvatud); |
| --- | --- |

—

Var’i departemangu selles osas, mis asub mere ja järgmiste samasse vööndisse kuuluvate kommuunide vahel: Évenos, Le Beausset, Solliès-Toucas, Cuers, Puget-Ville, Collobrières, La Garde-Freinet, Plan-de-la-Tour ja Sainte-Maxime (nimetatud kommuunid kaasa arvatud);

| — | Pyrénées-Orientales’i departemangu Olette’i ja Arles-sur-Techi kantonis; |
| --- | --- |

—

Pyrénées-Orientales’i departemangu Olette’i ja Arles-sur-Techi kantonis;

| b) | Itaalias viinamarjakasvatusalad järgmistes piirkondades: Calabria, Basilicata, Apuulia, Sardiinia ja Sitsiilia, kaasa arvatud nendesse piirkondadesse kuuluvad saared, nagu Pantelleria saar ning Lipari, Egadi ja Pelagie saared; |
| --- | --- |

b)

Itaalias viinamarjakasvatusalad järgmistes piirkondades: Calabria, Basilicata, Apuulia, Sardiinia ja Sitsiilia, kaasa arvatud nendesse piirkondadesse kuuluvad saared, nagu Pantelleria saar ning Lipari, Egadi ja Pelagie saared;

| c) | Kreekas punkti 5 alapunktis a nimetamata viinamarjakasvatusalad; |
| --- | --- |

c)

Kreekas punkti 5 alapunktis a nimetamata viinamarjakasvatusalad;

| d) | Hispaanias: punkti 3 alapunktis c või punkti 4 alapunktis c nimetamata viinamarjakasvatusalad; |
| --- | --- |

d)

Hispaanias: punkti 3 alapunktis c või punkti 4 alapunktis c nimetamata viinamarjakasvatusalad;

| e) | Portugalis punkti 3 alapunktis d nimetamata viinamarjakasvatusalad; |
| --- | --- |

e)

Portugalis punkti 3 alapunktis d nimetamata viinamarjakasvatusalad;

| f) | Küprosel viinamarjakasvatusalad, mis ei asu kõrgemal kui 600 meetrit üle merepinna; |
| --- | --- |

f)

Küprosel viinamarjakasvatusalad, mis ei asu kõrgemal kui 600 meetrit üle merepinna;

| g) | Malta viinamarjakasvatusalad. |
| --- | --- |

g)

Malta viinamarjakasvatusalad.

Käesolevas lisas osutatud haldusüksuste territooriumid on piiritletud 15. detsembril 1981 kehtinud riigisiseste sätete alusel, Hispaania osas 1. märtsil 1986 kehtinud riigisiseste sätete alusel ja Portugali osas 1. märtsil 1998 kehtinud riigisiseste sätete alusel.

Kolmapäev, 4. juuli 2012XIII LISA

I osa

Rikastamine, hapestamine ja hapetustamine teatavates viinamarjakasvatusvööndites

A.   Rikastamise piirmäärad

| 1. | Kui ilmastikutingimused XII lisa liites osutatud teatavates ELi viinamarjakasvatusvööndites seda nõuavad, võivad asjaomased liikmesriigid lubada artikli 166 kohaselt liigitatavatest viinamarjasortidest saadud värskete viinamarjade, viinamarjavirde, kääriva viinamarjavirde, kääriva toorveini ja veini naturaalse alkoholisisalduse suurendamist mahuprotsentides. |
| --- | --- |

1.

Kui ilmastikutingimused XII lisa liites osutatud teatavates ELi viinamarjakasvatusvööndites seda nõuavad, võivad asjaomased liikmesriigid lubada artikli 166 kohaselt liigitatavatest viinamarjasortidest saadud värskete viinamarjade, viinamarjavirde, kääriva viinamarjavirde, kääriva toorveini ja veini naturaalse alkoholisisalduse suurendamist mahuprotsentides.

| 2. | Naturaalse alkoholisisalduse tõusu mahuprotsentides võib saavutada punktis B osutatud veinivalmistustavade abil ja see ei tohi ületada:






  a) | 3 mahuprotsenti XII lisa liites osutatud viinamarjakasvatusvööndis A; |
| --- | --- | --- |

2.

Naturaalse alkoholisisalduse tõusu mahuprotsentides võib saavutada punktis B osutatud veinivalmistustavade abil ja see ei tohi ületada:

a)

3 mahuprotsenti XII lisa liites osutatud viinamarjakasvatusvööndis A;

| b) | 2 mahuprotsenti XII lisa liites osutatud viinamarjakasvatusvööndis B; |
| --- | --- |

b)

2 mahuprotsenti XII lisa liites osutatud viinamarjakasvatusvööndis B;

| c) | 1,5 mahuprotsenti XII lisa liites osutatud viinamarjakasvatusvööndis C. |
| --- | --- |

c)

1,5 mahuprotsenti XII lisa liites osutatud viinamarjakasvatusvööndis C.

| 3. | Eriti ebasoodsate ilmastikutingimustega aastatel võivad liikmesriigid taotleda, et punktis 2 kehtestatud piirmäärasid tõstetaks 0,5 mahuprotsendi võrra. Vastuseks sellisele taotlusele võtab komisjon artikli 172 osutatud volituste kohaselt vastu rakendusakti nii kiiresti kui võimalik. Komisjon püüab langetada otsuse nelja nädala jooksul alates taotluse esitamisest. |
| --- | --- |

3.

Eriti ebasoodsate ilmastikutingimustega aastatel võivad liikmesriigid taotleda, et punktis 2 kehtestatud piirmäärasid tõstetaks 0,5 mahuprotsendi võrra. Vastuseks sellisele taotlusele võtab komisjon artikli 172 osutatud volituste kohaselt vastu rakendusakti nii kiiresti kui võimalik. Komisjon püüab langetada otsuse nelja nädala jooksul alates taotluse esitamisest.

B.   Rikastamine

| 1. | Punktis A sätestatud naturaalse alkoholisisalduse mahuprotsendi tõstmine võib toimuda ainult järgmiselt:






  a) | värskete viinamarjade, kääriva viinamarjavirde ja kääriva toorveini puhul sahharoosi, kontsentreeritud viinamarjavirde või puhastatud kontsentreeritud viinamarjavirde lisamisega; |
| --- | --- | --- |

1.

Punktis A sätestatud naturaalse alkoholisisalduse mahuprotsendi tõstmine võib toimuda ainult järgmiselt:

a)

värskete viinamarjade, kääriva viinamarjavirde ja kääriva toorveini puhul sahharoosi, kontsentreeritud viinamarjavirde või puhastatud kontsentreeritud viinamarjavirde lisamisega;

| b) | viinamarjavirde puhul sahharoosi, kontsentreeritud viinamarjavirde või puhastatud kontsentreeritud viinamarjavirde lisamisega või osalise kontsentreerimise, sealhulgas pöördosmoosi teel; |
| --- | --- |

b)

viinamarjavirde puhul sahharoosi, kontsentreeritud viinamarjavirde või puhastatud kontsentreeritud viinamarjavirde lisamisega või osalise kontsentreerimise, sealhulgas pöördosmoosi teel;

| c) | veini puhul jahutamisel toimuva osalise kontsentreerimise teel. |
| --- | --- |

c)

veini puhul jahutamisel toimuva osalise kontsentreerimise teel.

| 2. | Punktis 1 osutatud menetlusi ei tohi koos kasutada, kui vein või viinamarjavirre on rikastatud kontsentreeritud viinamarjavirde või puhastatud kontsentreeritud viinamarjavirdega ja määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 103y alusel on makstud toetust. |
| --- | --- |

2.

Punktis 1 osutatud menetlusi ei tohi koos kasutada, kui vein või viinamarjavirre on rikastatud kontsentreeritud viinamarjavirde või puhastatud kontsentreeritud viinamarjavirdega ja määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 103y alusel on makstud toetust.

| 3. | Sahharoosi lisamine, nagu on sätestatud punkti 1 alapunktides a ja b, võib toimuda ainult kuivsuhkurdamise teel ja üksnes järgmistes viinamarjakasvatusalades:






  a) | XII lisa liites osutatud viinamarjakasvatusvööndis A; |
| --- | --- | --- |

3.

Sahharoosi lisamine, nagu on sätestatud punkti 1 alapunktides a ja b, võib toimuda ainult kuivsuhkurdamise teel ja üksnes järgmistes viinamarjakasvatusalades:

a)

XII lisa liites osutatud viinamarjakasvatusvööndis A;

| b) | XII lisa liites osutatud viinamarjakasvatusvööndis B; |
| --- | --- |

b)

XII lisa liites osutatud viinamarjakasvatusvööndis B;

| c) | XII lisa liites osutatud viinamarjakasvatusvööndis C, |
| --- | --- |

c)

XII lisa liites osutatud viinamarjakasvatusvööndis C,

välja arvatud viinamarjaistandused Itaalias, Kreekas, Hispaanias, Portugalis, Küprosel ning Prantsuse departemangudes asuvad viinamarjaistandused, mis kuuluvad järgmiste piirkondade apellatsioonikohtute jurisdiktsiooni alla:

| — | Aix-en-Provence; |
| --- | --- |

—

Aix-en-Provence;

| — | Nîmes; |
| --- | --- |

—

Nîmes;

| — | Montpellier; |
| --- | --- |

—

Montpellier;

| — | Toulouse; |
| --- | --- |

—

Toulouse;

| — | Agen; |
| --- | --- |

—

Agen;

| — | Pau; |
| --- | --- |

—

Pau;

| — | Bordeaux; |
| --- | --- |

—

Bordeaux;

| — | Bastia. |
| --- | --- |

—

Bastia.

Eespool osutatud Prantsuse departemangude puhul võivad riiklikud ametiasutused siiski erandina lubada rikastamist kuivsuhkurdamise teel. Prantsusmaa teavitab selliste lubade andmisest viivitamata komisjoni ja teisi liikmesriike.

| 4. | Kontsentreeritud viinamarjavirde või puhastatud kontsentreeritud viinamarjavirde lisamine ei tohi suurendada purustatud värskete viinamarjade, viinamarjavirde, kääriva viinamarjavirde või kääriva toorveini esialgset mahtu üle 11 % XII lisa liites osutatud viinamarjakasvatusvööndis A, üle 8 % viinamarjakasvatusvööndis B ja üle 6,5 % viinamarjakasvatusvööndis C. |
| --- | --- |

4.

Kontsentreeritud viinamarjavirde või puhastatud kontsentreeritud viinamarjavirde lisamine ei tohi suurendada purustatud värskete viinamarjade, viinamarjavirde, kääriva viinamarjavirde või kääriva toorveini esialgset mahtu üle 11 % XII lisa liites osutatud viinamarjakasvatusvööndis A, üle 8 % viinamarjakasvatusvööndis B ja üle 6,5 % viinamarjakasvatusvööndis C.

| 5. | Viinamarjavirde või veini kontsentreerimine punktis 1 nimetatud protsesside abil:






  a) | ei tohi vähendada nimetatud saaduste esialgset mahtu üle 20 %; |
| --- | --- | --- |

5.

Viinamarjavirde või veini kontsentreerimine punktis 1 nimetatud protsesside abil:

a)

ei tohi vähendada nimetatud saaduste esialgset mahtu üle 20 %;

| b) | ei tohi olenemata A osa punkti 2 alapunktist c suurendada nimetatud saaduste naturaalset alkoholisisaldust üle 2 mahuprotsendi. |
| --- | --- |

b)

ei tohi olenemata A osa punkti 2 alapunktist c suurendada nimetatud saaduste naturaalset alkoholisisaldust üle 2 mahuprotsendi.

| 6. | Punktides 1 ja 5 osutatud protsessid ei tohi suurendada värskete viinamarjade, viinamarjavirde, kääriva viinamarjavirde, kääriva toorveini või veini üldalkoholisisaldust:






  a) | XII lisa liites osutatud viinamarjakasvatusvööndis A üle 11,5 mahuprotsendi; |
| --- | --- | --- |

6.

Punktides 1 ja 5 osutatud protsessid ei tohi suurendada värskete viinamarjade, viinamarjavirde, kääriva viinamarjavirde, kääriva toorveini või veini üldalkoholisisaldust:

a)

XII lisa liites osutatud viinamarjakasvatusvööndis A üle 11,5 mahuprotsendi;

| b) | XII lisa liites osutatud viinamarjakasvatusvööndis B üle 12 mahuprotsendi; |
| --- | --- |

b)

XII lisa liites osutatud viinamarjakasvatusvööndis B üle 12 mahuprotsendi;

| c) | XII lisa liites osutatud viinamarjakasvatusvööndis C I üle 12,5 mahuprotsendi; |
| --- | --- |

c)

XII lisa liites osutatud viinamarjakasvatusvööndis C I üle 12,5 mahuprotsendi;

| d) | XII lisa liites osutatud viinamarjakasvatusvööndis C II üle 13 mahuprotsendi, ning |
| --- | --- |

d)

XII lisa liites osutatud viinamarjakasvatusvööndis C II üle 13 mahuprotsendi, ning

| e) | XII lisa liites osutatud viinamarjakasvatusvööndis C III üle 13,5 mahuprotsendi. |
| --- | --- |

e)

XII lisa liites osutatud viinamarjakasvatusvööndis C III üle 13,5 mahuprotsendi.

| 7. | Erandina punktist 6 võivad liikmesriigid






  a) | punase veini puhul tõsta punktis 6 osutatud saaduste üldalkoholisisalduse ülemmäära mahuprotsentides XII lisa liites osutatud viinamarjakasvatusvööndis A 12 mahuprotsendini ja viinamarjakasvatusvööndis B 12,5 mahuprotsendini; |
| --- | --- | --- |

7.

Erandina punktist 6 võivad liikmesriigid

a)

punase veini puhul tõsta punktis 6 osutatud saaduste üldalkoholisisalduse ülemmäära mahuprotsentides XII lisa liites osutatud viinamarjakasvatusvööndis A 12 mahuprotsendini ja viinamarjakasvatusvööndis B 12,5 mahuprotsendini;

| b) | tõsta punktis 6 osutatud saaduste üldalkoholisisaldust päritolunimetusega veinide tootmisel liikmesriigi määratud tasemeni. |
| --- | --- |

b)

tõsta punktis 6 osutatud saaduste üldalkoholisisaldust päritolunimetusega veinide tootmisel liikmesriigi määratud tasemeni.

C.   Hapestamine ja hapetustamine

| 1. | Värskeid viinamarju, viinamarjavirret, käärivat viinamarjavirret, käärivat toorveini ja veini võib töödelda järgmiselt:






  a) | hapetustamine XII lisa liites osutatud viinamarjakasvatusvööndites A, B ja C I; |
| --- | --- | --- |

1.

Värskeid viinamarju, viinamarjavirret, käärivat viinamarjavirret, käärivat toorveini ja veini võib töödelda järgmiselt:

a)

hapetustamine XII lisa liites osutatud viinamarjakasvatusvööndites A, B ja C I;

| b) | hapestamine ja hapetustamine XII lisa liites osutatud viinamarjakasvatusvööndites C I, C II ja C III a, piiramata käesoleva osa punkti 7 kohaldamist; or |
| --- | --- |

b)

hapestamine ja hapetustamine XII lisa liites osutatud viinamarjakasvatusvööndites C I, C II ja C III a, piiramata käesoleva osa punkti 7 kohaldamist; or

| c) | hapestamine XII lisa liites osutatud viinamarjakasvatusvööndis C III b. |
| --- | --- |

c)

hapestamine XII lisa liites osutatud viinamarjakasvatusvööndis C III b.

| 2. | Punktis 1 osutatud saadusi, välja arvatud veini, võib hapestada ainult piirini, mis liitri kohta väljendub 1,50 g grammini liitri kohta viinhappes väljendatuna või 20 milliekvivalendini. |
| --- | --- |

2.

Punktis 1 osutatud saadusi, välja arvatud veini, võib hapestada ainult piirini, mis liitri kohta väljendub 1,50 g grammini liitri kohta viinhappes väljendatuna või 20 milliekvivalendini.

| 3. | Veine võib hapestada ainult 2,50 grammini liitri kohta viinhappes väljendatuna või 33,3 milliekvivalendini. |
| --- | --- |

3.

Veine võib hapestada ainult 2,50 grammini liitri kohta viinhappes väljendatuna või 33,3 milliekvivalendini.

| 4. | Veine võib hapetustada ainult 1 grammini liitri kohta viinhappes väljendatuna või 13,3 milliekvivalendini liitri kohta. |
| --- | --- |

4.

Veine võib hapetustada ainult 1 grammini liitri kohta viinhappes väljendatuna või 13,3 milliekvivalendini liitri kohta.

| 5. | Kontsentreerimiseks määratud viinamarjavirret võib hapetustada osaliselt. |
| --- | --- |

5.

Kontsentreerimiseks määratud viinamarjavirret võib hapetustada osaliselt.

| 6. | Olenemata punktist 1 võivad liikmesriigid erandlike ilmastikutingimustega aastatel XII lisa liites osutatud viinamarjakasvatusvööndites A ja B lubada punktis 1 osutatud saaduste hapestamist käesoleva osa punktides 2 ja 3 osutatud tingimustel. |
| --- | --- |

6.

Olenemata punktist 1 võivad liikmesriigid erandlike ilmastikutingimustega aastatel XII lisa liites osutatud viinamarjakasvatusvööndites A ja B lubada punktis 1 osutatud saaduste hapestamist käesoleva osa punktides 2 ja 3 osutatud tingimustel.

| 7. | Ühe ja sama saaduse hapestamine ja rikastamine, välja arvatud komisjoni poolt delegeeritud õigusaktidega artikli 162 lõike 1 kohaselt vastu võetavate erandite korral, ning hapestamine ja hapetustamine ei ole koos lubatud |
| --- | --- |

7.

Ühe ja sama saaduse hapestamine ja rikastamine, välja arvatud komisjoni poolt delegeeritud õigusaktidega artikli 162 lõike 1 kohaselt vastu võetavate erandite korral, ning hapestamine ja hapetustamine ei ole koos lubatud

D.   Töötlemine

| 1. | Punktides B ja C nimetatud menetlused, välja arvatud veini hapestamine ja hapetustamine, on lubatud üksnes siis, kui seda tehakse tingimuste alusel, mille komisjon määrab kindlaks delegeeritud õigusaktidega vastavalt artikli 162 lõikele 1 samal ajal, kui värsketest viinamarjadest, viinamarjavirdest, käärivast viinamarjavirdest või käärivast toorveinist tehakse vein või muu artikli 1 lõike 1 punktis l nimetatud otsetarbimiseks mõeldud jook, välja arvatud vahuvein või gaseeritud vahuvein, ja kui seda tehakse viinamarjakasvatusvööndis, kus kasutatud värsked viinamarjad on korjatud. |
| --- | --- |

1.

Punktides B ja C nimetatud menetlused, välja arvatud veini hapestamine ja hapetustamine, on lubatud üksnes siis, kui seda tehakse tingimuste alusel, mille komisjon määrab kindlaks delegeeritud õigusaktidega vastavalt artikli 162 lõikele 1 samal ajal, kui värsketest viinamarjadest, viinamarjavirdest, käärivast viinamarjavirdest või käärivast toorveinist tehakse vein või muu artikli 1 lõike 1 punktis l nimetatud otsetarbimiseks mõeldud jook, välja arvatud vahuvein või gaseeritud vahuvein, ja kui seda tehakse viinamarjakasvatusvööndis, kus kasutatud värsked viinamarjad on korjatud.

| 2. | Veinide kontsentreerimine toimub samas viinamarjakasvatusvööndis, kus kasutatud värsked viinamarjad on korjatud. |
| --- | --- |

2.

Veinide kontsentreerimine toimub samas viinamarjakasvatusvööndis, kus kasutatud värsked viinamarjad on korjatud.

| 3. | Veinide hapestamine ja hapetustamine toimub ainult veinivalmistamisettevõttes ja viinamarjakasvatusvööndis, kus kõnealuse veini valmistamiseks kasutatud viinamarjad on korjatud. |
| --- | --- |

3.

Veinide hapestamine ja hapetustamine toimub ainult veinivalmistamisettevõttes ja viinamarjakasvatusvööndis, kus kõnealuse veini valmistamiseks kasutatud viinamarjad on korjatud.

| 4. | Igast punktis 1, 2 ja 3 viidatud menetlusest tuleb teatada pädevatele asutustele. Sama nõuet kohaldatakse kontsentreeritud viinamarjavirde, puhastatud kontsentreeritud viinamarjavirde ja sahharoosi koguste suhtes, mida seoses oma ettevõtlustegevusega valdavad füüsilised või juriidilised isikud või isikute rühmad, eelkõige tootjad, villijad, töötlejad ja hulgikauplejad, kelle komisjon määrab kindlaks delegeeritud õigusaktidega vastavalt artikli 162 lõikele 1, ning seda kohaldatakse samal ajal ja samas kohas kui värskete viinamarjade, viinamarjavirde, kääriva viinamarjavirde ja vaadiveini suhtes. Nende koguste teatamise võib asendada sissekandega kauba saabumise ja varude kasutamise registris. |
| --- | --- |

4.

Igast punktis 1, 2 ja 3 viidatud menetlusest tuleb teatada pädevatele asutustele. Sama nõuet kohaldatakse kontsentreeritud viinamarjavirde, puhastatud kontsentreeritud viinamarjavirde ja sahharoosi koguste suhtes, mida seoses oma ettevõtlustegevusega valdavad füüsilised või juriidilised isikud või isikute rühmad, eelkõige tootjad, villijad, töötlejad ja hulgikauplejad, kelle komisjon määrab kindlaks delegeeritud õigusaktidega vastavalt artikli 162 lõikele 1, ning seda kohaldatakse samal ajal ja samas kohas kui värskete viinamarjade, viinamarjavirde, kääriva viinamarjavirde ja vaadiveini suhtes. Nende koguste teatamise võib asendada sissekandega kauba saabumise ja varude kasutamise registris.

| 5. | Iga punktis B ja C osutatud menetlus kajastatakse vastavalt artiklis 306 sätestatud saatedokumendis, mille alusel need menetlused läbinud tooted ringlusse lubatakse. |
| --- | --- |

5.

Iga punktis B ja C osutatud menetlus kajastatakse vastavalt artiklis 306 sätestatud saatedokumendis, mille alusel need menetlused läbinud tooted ringlusse lubatakse.

| 6. | Neid menetlusi, välja arvatud erakordsete ilmastikutingimustega põhjendatud erandjuhtudel, ei tohi kasutada:






  a) | XII lisa liites osutatud viinamarjakasvatusvööndis C pärast 1. jaanuari; |
| --- | --- | --- |

6.

Neid menetlusi, välja arvatud erakordsete ilmastikutingimustega põhjendatud erandjuhtudel, ei tohi kasutada:

a)

XII lisa liites osutatud viinamarjakasvatusvööndis C pärast 1. jaanuari;

| b) | XII lisa liites osutatud viinamarjakasvatusvööndites A ja B pärast 16. märtsi |
| --- | --- |

b)

XII lisa liites osutatud viinamarjakasvatusvööndites A ja B pärast 16. märtsi

ja neid menetlusi viiakse läbi üksnes saadustega, mis on valmistatud vahetult enne neid kuupäevi korjatud viinamarjasaagist.

| 7. | Olenemata punktist 6 võib kontsentreerimine jahutamise teel ning hapestamine ja hapetustamine siiski toimuda aastaringselt. |
| --- | --- |

7.

Olenemata punktist 6 võib kontsentreerimine jahutamise teel ning hapestamine ja hapetustamine siiski toimuda aastaringselt.

II osa

Piirangud

A.   Üldised märkused

| 1. | Lubatud veinivalmistustavade kohaselt ei ole vee lisamine lubatud, välja arvatud juhul, kui seda nõuab tehniline erivajadus. |
| --- | --- |

1.

Lubatud veinivalmistustavade kohaselt ei ole vee lisamine lubatud, välja arvatud juhul, kui seda nõuab tehniline erivajadus.

| 2. | Lubatud veinivalmistustavade kohaselt ei ole lubatud ka alkoholi lisamine, välja arvatud valmistustavade puhul, mis on seotud piirituse, liköörveini, vahuveinide, destilleerimiseks kangendatud veinide ja poolvahuveini lisamise teel käärimise peatamisega värske viinamarjavirde saamisega. |
| --- | --- |

2.

Lubatud veinivalmistustavade kohaselt ei ole lubatud ka alkoholi lisamine, välja arvatud valmistustavade puhul, mis on seotud piirituse, liköörveini, vahuveinide, destilleerimiseks kangendatud veinide ja poolvahuveini lisamise teel käärimise peatamisega värske viinamarjavirde saamisega.

| 3. | Destilleerimise tarbeks kangendatud veini võib kasutada ainult destilleerimiseks. |
| --- | --- |

3.

Destilleerimise tarbeks kangendatud veini võib kasutada ainult destilleerimiseks.

| B. | Värsked viinamarjad, viinamarjavirre ja viinamarjamahl |
| --- | --- |

B.

Värsked viinamarjad, viinamarjavirre ja viinamarjamahl

| 1. | Värsket viinamarjavirret, milles käärimine on alkoholi lisamisega peatatud, võib kasutada ainult nende toodete valmistamisel, mis ei kuulu CN-koodide 2204 10, 2204 21 ja 2204 29 alla. See ei piira liikmesriike kehtestamast enda territooriumil rangemaid sätteid nende toodete valmistamisele, mis ei kuulu CN-koodide 2204 10, 2204 21 ja 2204 29 alla. |
| --- | --- |

1.

Värsket viinamarjavirret, milles käärimine on alkoholi lisamisega peatatud, võib kasutada ainult nende toodete valmistamisel, mis ei kuulu CN-koodide 2204 10, 2204 21 ja 2204 29 alla. See ei piira liikmesriike kehtestamast enda territooriumil rangemaid sätteid nende toodete valmistamisele, mis ei kuulu CN-koodide 2204 10, 2204 21 ja 2204 29 alla.

| 2. | Viinamarjamahla ja kontsentreeritud viinamarjamahla ei tohi teha veiniks ega veinile lisada. Nende alkohoolne kääritamine on ELi territooriumil keelatud. |
| --- | --- |

2.

Viinamarjamahla ja kontsentreeritud viinamarjamahla ei tohi teha veiniks ega veinile lisada. Nende alkohoolne kääritamine on ELi territooriumil keelatud.

| 3. | Punktide 1 ja 2 sätteid ei kohaldata toodete suhtes, mis on mõeldud Ühendkuningriigis, Iirimaal ja Poolas CN-koodi 2206 00 alla kuuluvate toodete valmistamiseks ja mille liitnimetuse osana võivad liikmesriigid lubada müügitähist „vein”. |
| --- | --- |

3.

Punktide 1 ja 2 sätteid ei kohaldata toodete suhtes, mis on mõeldud Ühendkuningriigis, Iirimaal ja Poolas CN-koodi 2206 00 alla kuuluvate toodete valmistamiseks ja mille liitnimetuse osana võivad liikmesriigid lubada müügitähist „vein”.

| 4. | Kuivatatud viinamarjadest saadud käärivat viinamarjavirret võib turule lubada üksnes liköörveinide valmistamiseks viinamarjakasvatuspiirkondades, kus see kasutusviis oli traditsiooniline 1. jaanuaril 1985, samuti üleküpsenud viinamarjadest veini valmistamiseks. |
| --- | --- |

4.

Kuivatatud viinamarjadest saadud käärivat viinamarjavirret võib turule lubada üksnes liköörveinide valmistamiseks viinamarjakasvatuspiirkondades, kus see kasutusviis oli traditsiooniline 1. jaanuaril 1985, samuti üleküpsenud viinamarjadest veini valmistamiseks.

| 5. | Kui seoses ELi rahvusvaheliste kohustustega ei ole otsustatud teisiti vastavalt aluslepingu artikli 43 lõikele 2, ei tohi kolmandatest riikidest pärit värsketest viinamarjadest, viinamarjavirdest, käärivast viinamarjavirdest, kontsentreeritud viinamarjavirdest, puhastatud kontsentreeritud viinamarjavirdest, viinamarjavirdest, mille käärimine on peatatud alkoholi lisamise teel, viinamarjamahlast, kontsentreeritud viinamarjamahlast ja veinist või nimetatud saaduste segudest ELi territooriumil käesolevas lisas osutatud saadusi valmistada ega neid sellistele saadustele lisada. |
| --- | --- |

5.

Kui seoses ELi rahvusvaheliste kohustustega ei ole otsustatud teisiti vastavalt aluslepingu artikli 43 lõikele 2, ei tohi kolmandatest riikidest pärit värsketest viinamarjadest, viinamarjavirdest, käärivast viinamarjavirdest, kontsentreeritud viinamarjavirdest, puhastatud kontsentreeritud viinamarjavirdest, viinamarjavirdest, mille käärimine on peatatud alkoholi lisamise teel, viinamarjamahlast, kontsentreeritud viinamarjamahlast ja veinist või nimetatud saaduste segudest ELi territooriumil käesolevas lisas osutatud saadusi valmistada ega neid sellistele saadustele lisada.

C.   Veinide segamine

Kui seoses ELi rahvusvaheliste kohustustega vastavalt aluslepingu artikli 43 lõikele 2 ei ole otsustatud teisiti, on kolmandast riigist pärineva veini segamine EList pärineva veiniga ning kolmandatest riikidest pärinevate veinide omavaheline segamine ELi territooriumil keelatud.

D.   Kõrvalsaadused

| 1. | Viinamarjade ülepressimine on keelatud. Võttes arvesse kohalikke ja tehnilisi tingimusi, otsustavad liikmesriigid alkoholi miinimumkoguse, mida viinamarjade pressimisjäägid ja veinisete pärast pressimist peab sisaldama.
  Nendes kõrvalsaadustes sisalduva alkoholikoguse kohta teeb otsuse liikmesriik ning see alkoholikogus peab olema vähemalt 5 % toodetud veini alkoholisisaldusest. |
| --- | --- |

1.

Viinamarjade ülepressimine on keelatud. Võttes arvesse kohalikke ja tehnilisi tingimusi, otsustavad liikmesriigid alkoholi miinimumkoguse, mida viinamarjade pressimisjäägid ja veinisete pärast pressimist peab sisaldama.

Nendes kõrvalsaadustes sisalduva alkoholikoguse kohta teeb otsuse liikmesriik ning see alkoholikogus peab olema vähemalt 5 % toodetud veini alkoholisisaldusest.

| 2. | Veinisettest ega viinamarjade pressimisjääkidest ei tohi valmistada veini ega ühtki teist otsetarbimiseks mõeldud jooki, välja arvatud piiritus, kanged alkohoolsed joogid ja viinamarjade pressimisjääkidest valmistatud vein (piquette). Veini valamine veinisette või viinamarjade pressimisjääkide või pressitud Aszu viinamarjade massi peale on lubatud tingimustel, mille komisjon määrab kindlaks delegeeritud õigusaktidega vastavalt artikli 162 lõikele 1, ja piirkondades, kus seda tava on traditsiooniliselt kasutatud veinide „Tokaji fordítás” ja „Tokaji máslás” tootmisel Ungaris ning veinide „Tokajský forditáš” ja „Tokajský mášláš” tootmisel Slovakkias. |
| --- | --- |

2.

Veinisettest ega viinamarjade pressimisjääkidest ei tohi valmistada veini ega ühtki teist otsetarbimiseks mõeldud jooki, välja arvatud piiritus, kanged alkohoolsed joogid ja viinamarjade pressimisjääkidest valmistatud vein (piquette). Veini valamine veinisette või viinamarjade pressimisjääkide või pressitud Aszu viinamarjade massi peale on lubatud tingimustel, mille komisjon määrab kindlaks delegeeritud õigusaktidega vastavalt artikli 162 lõikele 1, ja piirkondades, kus seda tava on traditsiooniliselt kasutatud veinide „Tokaji fordítás” ja „Tokaji máslás” tootmisel Ungaris ning veinide „Tokajský forditáš” ja „Tokajský mášláš” tootmisel Slovakkias.

| 3. | Veinisette pressimine ja viinamarjade pressimisjääkide taaskääritamine muul kui destilleerimise või viinamarjade pressimisjääkidest veini (piquette) valmistamise eesmärgil on keelatud. Veinisette filtreerimist ja tsentrifuugimist ei loeta pressimiseks juhul, kui saadav saadus on hea, algupärase ja müügikõlbliku kvaliteediga. |
| --- | --- |

3.

Veinisette pressimine ja viinamarjade pressimisjääkide taaskääritamine muul kui destilleerimise või viinamarjade pressimisjääkidest veini (piquette) valmistamise eesmärgil on keelatud. Veinisette filtreerimist ja tsentrifuugimist ei loeta pressimiseks juhul, kui saadav saadus on hea, algupärase ja müügikõlbliku kvaliteediga.

| 4. | Kui asjaomane liikmesriik lubab veini (piquette) toota viinamarjade pressimisjääkidest, võib seda kasutada ainult destilleerimiseks või viinamarjakasvataja oma majapidamise tarbeks. |
| --- | --- |

4.

Kui asjaomane liikmesriik lubab veini (piquette) toota viinamarjade pressimisjääkidest, võib seda kasutada ainult destilleerimiseks või viinamarjakasvataja oma majapidamise tarbeks.

| 5. | Piiramata liikmesriikide võimalust võtta vastu otsus, millega nõutakse kõrvalsaaduste kõrvaldamist destilleerimise abil, on igal füüsilisel või juriidilisel isikul või isikute rühmal, kelle valduses on kõrvalsaadusi, kohustus need vastavalt tingimustele, mille komisjon määrab kindlaks delegeeritud õigusaktidega vastavalt artikli 162 lõikele 1. |
| --- | --- |

5.

Piiramata liikmesriikide võimalust võtta vastu otsus, millega nõutakse kõrvalsaaduste kõrvaldamist destilleerimise abil, on igal füüsilisel või juriidilisel isikul või isikute rühmal, kelle valduses on kõrvalsaadusi, kohustus need vastavalt tingimustele, mille komisjon määrab kindlaks delegeeritud õigusaktidega vastavalt artikli 162 lõikele 1.

Kolmapäev, 4. juuli 2012XIV LISA

TÄIELIK LOETELU EESKIRJADEST, MIDA VÕIB LAIENDADA MITTELIIKMETEST TOOTJATELE VASTAVALT ARTIKLITELE 218 JA 224

1.   Tootmisest teavitamise eeskirjad:

| a) | teatamine kasvatamiskavatsustest saaduste ja vajaduse korral sortide kaupa; |
| --- | --- |

a)

teatamine kasvatamiskavatsustest saaduste ja vajaduse korral sortide kaupa;

| b) | teatamine külvist ja istutamisest; |
| --- | --- |

b)

teatamine külvist ja istutamisest;

| c) | teatamine üldkasvualast saaduste ja võimaluse korral sortide kaupa; |
| --- | --- |

c)

teatamine üldkasvualast saaduste ja võimaluse korral sortide kaupa;

| d) | teatamine eeldatavatest kogustest ja prognoositud koristuskuupäevadest saaduste ja võimaluse korral sortide kaupa; |
| --- | --- |

d)

teatamine eeldatavatest kogustest ja prognoositud koristuskuupäevadest saaduste ja võimaluse korral sortide kaupa;

| e) | korrapärane teatamine koristatud kogustest ja kättesaadavatest varudest sortide kaupa; |
| --- | --- |

e)

korrapärane teatamine koristatud kogustest ja kättesaadavatest varudest sortide kaupa;

| f) | teatamine ladustusvõimsustest. |
| --- | --- |

f)

teatamine ladustusvõimsustest.

2.   Tootmiseeskirjad:

| a) | kasutatava seemne valimine vastavalt kavandatud eesmärgile (värskete saaduste turg / tööstuslik töötlemine); |
| --- | --- |

a)

kasutatava seemne valimine vastavalt kavandatud eesmärgile (värskete saaduste turg / tööstuslik töötlemine);

| b) | viljapuuaia harvendamine. |
| --- | --- |

b)

viljapuuaia harvendamine.

3.   Turustamiseeskirjad

| a) | kindlaksmääratud kuupäevad koristuse alustamiseks, turustamise järgustamine; |
| --- | --- |

a)

kindlaksmääratud kuupäevad koristuse alustamiseks, turustamise järgustamine;

| b) | kvaliteedi ja suuruse miinimumnõuded; |
| --- | --- |

b)

kvaliteedi ja suuruse miinimumnõuded;

| c) | ettevalmistamine, esitusviis, pakkimine ja märgistus esimeses turustusetapis; |
| --- | --- |

c)

ettevalmistamine, esitusviis, pakkimine ja märgistus esimeses turustusetapis;

| d) | toote päritolutähis. |
| --- | --- |

d)

toote päritolutähis.

4.   Keskkonnakaitse eeskirjad:

| a) | väetise ja sõnniku kasutamine; |
| --- | --- |

a)

väetise ja sõnniku kasutamine;

| b) | taimekaitsevahendite ja muude saagi kaitsmise meetodite kasutamine; |
| --- | --- |

b)

taimekaitsevahendite ja muude saagi kaitsmise meetodite kasutamine;

| c) | taimekaitsevahendite ja väetiste maksimaalne jääksisaldus puu- ja köögiviljas; |
| --- | --- |

c)

taimekaitsevahendite ja väetiste maksimaalne jääksisaldus puu- ja köögiviljas;

| d) | kõrvalsaaduste ja kasutatud materjali hävitamise eeskirjad; |
| --- | --- |

d)

kõrvalsaaduste ja kasutatud materjali hävitamise eeskirjad;

| e) | turult kõrvaldatud toodete kasutamise eeskirjad. |
| --- | --- |

e)

turult kõrvaldatud toodete kasutamise eeskirjad.

5.   Eeskirjad, mis käsitlevad artikli 121 lõike 2 punktis c osutatud toodete tarbimise edendamist ja neist teavitamist seoses riskide vältimise ja juhtimisega.

Kolmapäev, 4. juuli 2012XV LISA

ARTIKLITES 242 JA 244 OSUTATUD RIISI IMPORDITOLLIMAKSUD

1.   Kooritud riisi imporditollimaks

| a) | 30 eurot tonni kohta järgmistel juhtudel:






  i) | kui täheldatakse, et lõppenud turustusaasta jooksul imporditud kooritud riisi kogus on väiksem kui artikli 242 lõike 3 esimeses lõigus osutatud aastane individuaalne kvoot, mida on vähendatud 15 % võrra, |
| --- | --- | --- |

a)

30 eurot tonni kohta järgmistel juhtudel:

i)

kui täheldatakse, et lõppenud turustusaasta jooksul imporditud kooritud riisi kogus on väiksem kui artikli 242 lõike 3 esimeses lõigus osutatud aastane individuaalne kvoot, mida on vähendatud 15 % võrra,

| ii) | kui täheldatakse, et turustusaasta esimese kuue kuu jooksul imporditud kooritud riisi kogus on väiksem kui artikli 242 lõike 3 teises lõigus osutatud osaline individuaalne kvoot, mida on vähendatud 15 % võrra; |
| --- | --- |

ii)

kui täheldatakse, et turustusaasta esimese kuue kuu jooksul imporditud kooritud riisi kogus on väiksem kui artikli 242 lõike 3 teises lõigus osutatud osaline individuaalne kvoot, mida on vähendatud 15 % võrra;

| b) | 42,5 eurot tonni kohta järgmistel juhtudel:






  i) | kui täheldatakse, et lõppenud turustusaasta jooksul imporditud kooritud riisi kogus ületab artikli 242 lõike 3 esimeses lõigus osutatud aastast individuaalset kvooti, mida on vähendatud 15 % võrra, kuid ei ületa aastast individuaalset kvooti, mida on suurendatud 15 % võrra, |
| --- | --- | --- |

b)

42,5 eurot tonni kohta järgmistel juhtudel:

i)

kui täheldatakse, et lõppenud turustusaasta jooksul imporditud kooritud riisi kogus ületab artikli 242 lõike 3 esimeses lõigus osutatud aastast individuaalset kvooti, mida on vähendatud 15 % võrra, kuid ei ületa aastast individuaalset kvooti, mida on suurendatud 15 % võrra,

| ii) | kui täheldatakse, et turustusaasta esimese kuue kuu jooksul imporditud kooritud riisi kogus ületab artikli 242 lõike 3 teises lõigus osutatud osalist individuaalset kvooti, mida on vähendatud 15 % võrra, kuid ei ületa osalist individuaalset kvooti, mida on suurendatud 15 % võrra; |
| --- | --- |

ii)

kui täheldatakse, et turustusaasta esimese kuue kuu jooksul imporditud kooritud riisi kogus ületab artikli 242 lõike 3 teises lõigus osutatud osalist individuaalset kvooti, mida on vähendatud 15 % võrra, kuid ei ületa osalist individuaalset kvooti, mida on suurendatud 15 % võrra;

| c) | 65 eurot tonni kohta järgmistel juhtudel:






  i) | kui täheldatakse, et lõppenud turustusaasta jooksul imporditud kooritud riisi kogus ületab artikli 242 lõike 3 esimeses lõigus osutatud aastast individuaalset kvooti, mida on suurendatud 15 % võrra, |
| --- | --- | --- |

c)

65 eurot tonni kohta järgmistel juhtudel:

i)

kui täheldatakse, et lõppenud turustusaasta jooksul imporditud kooritud riisi kogus ületab artikli 242 lõike 3 esimeses lõigus osutatud aastast individuaalset kvooti, mida on suurendatud 15 % võrra,

| ii) | kui täheldatakse, et turustusaasta esimese kuue kuu jooksul imporditud kooritud riisi kogus ületab artikli 242 lõike 3 teises lõigus osutatud osalist individuaalset kvooti, mida on suurendatud 15 % võrra. |
| --- | --- |

ii)

kui täheldatakse, et turustusaasta esimese kuue kuu jooksul imporditud kooritud riisi kogus ületab artikli 242 lõike 3 teises lõigus osutatud osalist individuaalset kvooti, mida on suurendatud 15 % võrra.

2.   Kroovitud riisi imporditollimaksud

| a) | 175 eurot tonni kohta järgmistel juhtudel:






  i) | kui täheldatakse, et poolkroovitud ja kroovitud riisi import kogu lõppenud turustusaasta kestel ületab 387 743 tonni; |
| --- | --- | --- |

a)

175 eurot tonni kohta järgmistel juhtudel:

i)

kui täheldatakse, et poolkroovitud ja kroovitud riisi import kogu lõppenud turustusaasta kestel ületab 387 743 tonni;

| ii) | kui täheldatakse, et poolkroovitud ja kroovitud riisi import turustusaasta esimese kuue kuu jooksul ületab 182 239 tonni; |
| --- | --- |

ii)

kui täheldatakse, et poolkroovitud ja kroovitud riisi import turustusaasta esimese kuue kuu jooksul ületab 182 239 tonni;

| b) | 145 eurot tonni kohta järgmistel juhtudel:






  i) | kui täheldatakse, et poolkroovitud ja kroovitud riisi import kogu lõppenud turustusaasta kestel ei ületa 387 743 tonni; |
| --- | --- | --- |

b)

145 eurot tonni kohta järgmistel juhtudel:

i)

kui täheldatakse, et poolkroovitud ja kroovitud riisi import kogu lõppenud turustusaasta kestel ei ületa 387 743 tonni;

| ii) | kui täheldatakse, et poolkroovitud ja kroovitud riisi import turustusaasta esimese kuue kuu jooksul ei ületa 182 239 tonni. |
| --- | --- |

ii)

kui täheldatakse, et poolkroovitud ja kroovitud riisi import turustusaasta esimese kuue kuu jooksul ei ületa 182 239 tonni.

Kolmapäev, 4. juuli 2012XVI LISA

ARTIKLIS 243 OSUTATUD BASMATI RIISI SORDID

Basmati 217

Basmati 370

Basmati 386

Kernel (Basmati)

Pusa Basmati

Ranbir Basmati

Super Basmati

Taraori Basmati (HBC-19)

Type-3 (Dehradun)

Kolmapäev, 4. juuli 2012XVII LISA

TERAVILJA-, RIISI-, SUHKRU-, PIIMA- JA MUNASEKTORI KAUPADE LOETELU ARTIKLI 16 PUNKTI A ALAPUNKTIS II SÄTESTATUD EESMÄRKIDEL JA III OSA III PEATÜKI II JAOS OSUTATUD EKSPORDITOETUSE TAGAMISEKS

I osa:   Teravili

| CN-kood | Kirjeldus |
| --- | --- |
| ex 0403 | Petipiim, kalgendatud piim ja koor, jogurt, keefir ja muu fermenteeritud või hapendatud piim ja koor (kontsentreeritud või kontsentreerimata, suhkru- või muu magusaine-, lõhna- ja maitseainetega, pähkli-, kakao- või puuviljalisandiga või ilma): |
| 0403 10 | jogurt: |
| 0403 10 51 kuni
  0403 10 99 | lõhna- või maitseainetega või puuvilja-, pähkli- või kakaolisandiga |
| 0403 90 | muud: |
| 0403 90 71 kuni
  0403 90 99 | lõhna- või maitseainetega või puuvilja-, pähkli- või kakaolisandiga |
| ex 0710 | Külmutatud köögivili, toores või eelnevalt aurutatud või keedetud: |
| 0710 40 00 | suhkrumais |
| ex 0711 | Ajutiseks säilitamiseks konserveeritud köögivili (näiteks gaasilise vääveldioksiidiga, soolvees, väävlishapus vees või muus konserveerivas lahuses), kuid kohe tarbimiseks kõlbmatud: |
| 0711 90 30 | suhkrumais |
| ex 1704 | Suhkrukondiitritooted (sh valge šokolaad), mis ei sisalda kakaod, v.a alamrubriiki nr 1704 90 10 kuuluv lagritsaekstrakt |
| 1806 | Šokolaad jm kakaod sisaldavad toiduvalmistised |
| ex 1901 | Linnaseekstrakt; jäme- ja peenjahust, tangudest, tärklisest või linnaseekstraktist valmistatud mujal nimetamata toiduained, mis ei sisalda kakaod või sisaldavad seda alla 40 % massist arvestatuna täiesti rasvavabalt; mujal nimetamata toiduained rubriikidesse 0401–0404 kuuluvatest kaupadest, mis ei sisalda kakaod või sisaldavad kakaod alla 5 % massist arvestatuna täiesti rasvavabalt: |
| 1901 10 00 | jaemüügiks pakendatud väikelaste toidud |
| 1901 20 00 | segud ja taignad rubriigis 1905 nimetatud pagaritoodete valmistamiseks |
| 1901 90 | muud: |
| 1901 90 11 kuni
  1901 90 19 | linnaseekstrakt |
| muud: |
| 1901 90 99 | muud |
| ex 1902 | Pastatooted, kuumtöödeldud või kuumtöötlemata, täidisega (näiteks liha- või muu täidisega) või täidiseta, muul viisil toiduks valmistatud või mitte: spagetid, makaronid, nuudlid, lasanje, gnocchi, ravioolid, canneloni jms; kuskuss, valmistoiduna või mitte: |
| täidiseta pastatooted, kuumtöötlemata ja muul viisil toiduks valmistamata: |
| 1902 11 00 | muna sisaldavad |
| 1902 19 | muud |
| ex 1902 20 | täidisega pastatooted, kuumtöödeldud või muul viisil toiduks valmistatud või mitte: |
| muud: |
| 1902 20 91 | kuumtöödeldud |
| 1902 20 99 | muud |
| 1902 30 | muud pastatooted |
| 1902 40 | kuskuss |
| 1903 00 00 | Tapiokk ja selle tärklisest valmistatud asendajad helvestena, teradena, kruupidena, sõelmetena vms kujul |
| 1904 | Teraviljade või teraviljasaaduste paisutamise või röstimise teel saadud toidukaubad (näiteks maisihelbed); eelnevalt kuumtöödeldud või muul viisil toiduks valmistatud mujal nimetamata teravili (v.a mais) teradena, helvestena või muul kujul (v.a lihtjahu, püülijahu ja tangud) toiduks valmistatud teraviljad: |
| 1905 | Leiva- ja saiatooted, valikpagaritooted, koogid, küpsised jms pagaritooted, kakaoga või kakaota; armulaualeib, tühjad kapslid farmaatsiatööstusele, oblaadid, riispaber jms |
| ex 2001 | Köögiviljad, puuviljad, marjad, pähklid jm taimede söödavad osad, äädika või äädikhappega toiduks valmistatud või konserveeritud: |
| muud: |
| 2001 90 30 | suhkrumais (Zea mays var. saccharata) |
| 2001 90 40 | jamss, bataat jms toiduks kasutatavad taimeosad, mis sisaldavad vähemalt 5 % massist tärklist |
| ex 2004 | Muud köögiviljad, toiduks valmistatud või konserveeritud ilma äädika või äädikhappeta, külmutatud, v.a rubriigis 2006 nimetatud tooted: |
| 2004 10 | kartulid: |
| muud: |
| 2004 10 91 | jahu või helvestena |
| 2004 90 | muud köögiviljad, sh segud: |
| 2004 90 10 | suhkrumais (Zea mays var. saccharata) |
| ex 2005 | Muud köögiviljad, toiduks valmistatud või konserveeritud ilma äädikata või äädikhappeta, külmutamata, v.a rubriigis 2006 nimetatud tooted: |
| 2005 20 | kartulid: |
| 2005 20 10 | jahu või helvestena |
| 2005 80 00 | suhkrumais (Zea mays var. saccharata) |
| ex 2008 | Puuviljad ja marjad, pähklid jm söödavad taimeosad, muul viisil toiduks valmistatud või konserveeritud, mujal nimetamata, suhkru-, muu magusaine- või alkoholilisandiga või ilma: |
| muud, sh segud, v.a alamrubriiki 2008 19 kuuluvad segud |
| 2008 99 | muud: |
| piirituselisandita: |
| suhkrulisandita: |
| 2008 99 85 | mais, v.a suhkrumais (Zea mays var. saccharata) |
| 2008 99 91 | jamss, bataat jms toiduks kasutatavad taimeosad, mis sisaldavad vähemalt 5 % massist tärklist |
| ex 2101 | Kohvi-, tee- ja mateekstraktid, -essentsid ja -kontsentraadid, tooted kohvist, teest või matest või nende ekstraktidest, essentsidest ja kontsentraatidest; röstitud sigur jm röstitud kohviasendajad, ekstraktid, essentsid ja kontsentraadid nendest: |
| 2101 12 | tooted, mis põhinevad neil ekstraktidel, essentsidel ja kontsentraatidel või kohvil: |
| 2101 12 98 | muud |
| 2101 20 | tee- ja mateekstraktid, -essentsid ja -kontsentraadid, teel või matel või nende ekstraktidel, essentsidel või kontsentraatidel põhinevad tooted: |
| 2101 20 98 | muud |
| 2101 30 | Röstitud sigur jm röstitud kohviasendajad, nende ekstraktid, essentsid ja kontsentraadid: |
| röstitud sigur ja muud röstitud kohviasendajad: |
| 2101 30 19 | muud |
| ekstraktid, essentsid ja kontsentraadid röstitud sigurist ja muudest kohviasendajatest: |
| 2101 30 99 | muud |
| ex 2102 | Pärmid (aktiivsed ja mitteaktiivsed); muud mitteaktiivsed (surnud) üherakulised mikroorganismid (v.a rubriigis 3002 nimetatud vaktsiinid); valmis küpsetuspulbrid: |
| 2102 10 | aktiivpärmid |
| 2102 10 31 ja
  2102 10 39 | pagaripärmid |
| 2105 00 | Jäätis jm toidujää, kakaoga või kakaota |
| ex 2106 | Mujal nimetamata toiduvalmistised: |
| 2106 90 | muud: |
| muud: |
| 2106 90 92 | mis ei sisalda piimarasvu, sahharoosi, isoglükoosi, glükoosi ega tärklist või sisaldavad piimarasvu alla 1,5 % massist, sahharoosi või isoglükoosi alla 5 % massist, glükoosi või tärklist alla 5 % massist |
| 2106 90 98 | muud |
| 2202 | Vesi, k.a mineraalvesi ja gaseeritud vesi, suhkru- või muu magusainelisandiga või maitse- või lõhnaainetega, ja muud mittealkohoolsed joogid, v.a rubriigi 2009 puu- ja juurviljamahlad: |
| 2205 | Vermut jm taimede või aromaatsete ainetega maitsestatud vein värsketest viinamarjadest |
| ex 2208 | Denatureerimata etüülalkohol alkoholisisaldusega alla 80 % mahust; piiritusjoogid, liköör ja muud alkohoolsed joogid: |
| 2208 30 | viski: |
| 2208 30 30 kuni
  2208 30 88 | muu kui Bourboni viski |
| 2208 50 | džinn ja genever |
| 2208 60 | viin |
| 2208 70 | liköör ja kordial |
| 2208 90 | muud: |
| muud piiritusjoogid ja muud alkohoolsed joogid nõudes mahuga: |
| kuni 2 liitrit: |
| 2208 90 41 | Ouzo |
| muud: |
| piiritusjoogid (v.a liköörid): |
| muud: |
| 2208 90 52 | Korn |
| 2208 90 56 | muud |
| 2208 90 69 | muud alkohoolsed joogid |
| üle 2 liitri: |
| piiritusjoogid (v.a liköörid): |
| 2208 90 77 | muud |
| 2208 90 78 | muud alkohoolsed joogid |
| 2905 43 00 | mannitool |
| 2905 44 | D-glütsitool (sorbitool) |
| ex 3302 | Lõhnaainesegud ning ühe või mitme lõhnaaine baasil valmistatud ained ja segud (k.a alkoholilahused), kasutamiseks tööstustoormena; muud valmistised lõhnaainete baasil, jookide valmistamiseks: |
| 3302 10 | kasutamiseks toiduainetetööstuses ja jookide tootmisel: |
| kasutamiseks jookide tootmisel: |
| kõiki joogi aroomiaineid sisaldavad valmistised: |
| muud: |
| 3302 10 29 | muud |
| 3505 | Dekstriinid jm modifitseeritud tärklised (näiteks eelgeelistatud või esterdatud tärklised); tärkliste, dekstriinide jm modifitseeritud tärkliste alusel valmistatud liimid |
| ex 3809 | Viimistlusained, värvikandjad ja värvikinnistid, mida kasutatakse värvimise või värvi kinnitumise kiirendamiseks, ning muud tekstiili-, paberi-, naha- jms tööstuses kasutatavad mujal nimetamata tooted ja valmistised (nt apretid ja peitsid): |
| 3809 10 | tärklisainete baasil |
| 3824 60 | sorbitool,v.a alamrubriiki 2905 44 kuuluv |

CN-kood

Kirjeldus

ex 0403

Petipiim, kalgendatud piim ja koor, jogurt, keefir ja muu fermenteeritud või hapendatud piim ja koor (kontsentreeritud või kontsentreerimata, suhkru- või muu magusaine-, lõhna- ja maitseainetega, pähkli-, kakao- või puuviljalisandiga või ilma):

0403 10

jogurt:

0403 10 51 kuni

0403 10 99

lõhna- või maitseainetega või puuvilja-, pähkli- või kakaolisandiga

0403 90

muud:

0403 90 71 kuni

0403 90 99

lõhna- või maitseainetega või puuvilja-, pähkli- või kakaolisandiga

ex 0710

Külmutatud köögivili, toores või eelnevalt aurutatud või keedetud:

0710 40 00

suhkrumais

ex 0711

Ajutiseks säilitamiseks konserveeritud köögivili (näiteks gaasilise vääveldioksiidiga, soolvees, väävlishapus vees või muus konserveerivas lahuses), kuid kohe tarbimiseks kõlbmatud:

0711 90 30

suhkrumais

ex 1704

Suhkrukondiitritooted (sh valge šokolaad), mis ei sisalda kakaod, v.a alamrubriiki nr 1704 90 10 kuuluv lagritsaekstrakt

1806

Šokolaad jm kakaod sisaldavad toiduvalmistised

ex 1901

Linnaseekstrakt; jäme- ja peenjahust, tangudest, tärklisest või linnaseekstraktist valmistatud mujal nimetamata toiduained, mis ei sisalda kakaod või sisaldavad seda alla 40 % massist arvestatuna täiesti rasvavabalt; mujal nimetamata toiduained rubriikidesse 0401–0404 kuuluvatest kaupadest, mis ei sisalda kakaod või sisaldavad kakaod alla 5 % massist arvestatuna täiesti rasvavabalt:

1901 10 00

jaemüügiks pakendatud väikelaste toidud

1901 20 00

segud ja taignad rubriigis 1905 nimetatud pagaritoodete valmistamiseks

1901 90

muud:

1901 90 11 kuni

1901 90 19

linnaseekstrakt

muud:

1901 90 99

muud

ex 1902

Pastatooted, kuumtöödeldud või kuumtöötlemata, täidisega (näiteks liha- või muu täidisega) või täidiseta, muul viisil toiduks valmistatud või mitte: spagetid, makaronid, nuudlid, lasanje, gnocchi, ravioolid, canneloni jms; kuskuss, valmistoiduna või mitte:

täidiseta pastatooted, kuumtöötlemata ja muul viisil toiduks valmistamata:

1902 11 00

muna sisaldavad

1902 19

muud

ex 1902 20

täidisega pastatooted, kuumtöödeldud või muul viisil toiduks valmistatud või mitte:

muud:

1902 20 91

kuumtöödeldud

1902 20 99

muud

1902 30

muud pastatooted

1902 40

kuskuss

1903 00 00

Tapiokk ja selle tärklisest valmistatud asendajad helvestena, teradena, kruupidena, sõelmetena vms kujul

1904

Teraviljade või teraviljasaaduste paisutamise või röstimise teel saadud toidukaubad (näiteks maisihelbed); eelnevalt kuumtöödeldud või muul viisil toiduks valmistatud mujal nimetamata teravili (v.a mais) teradena, helvestena või muul kujul (v.a lihtjahu, püülijahu ja tangud) toiduks valmistatud teraviljad:

1905

Leiva- ja saiatooted, valikpagaritooted, koogid, küpsised jms pagaritooted, kakaoga või kakaota; armulaualeib, tühjad kapslid farmaatsiatööstusele, oblaadid, riispaber jms

ex 2001

Köögiviljad, puuviljad, marjad, pähklid jm taimede söödavad osad, äädika või äädikhappega toiduks valmistatud või konserveeritud:

muud:

2001 90 30

suhkrumais (Zea mays var. saccharata)

2001 90 40

jamss, bataat jms toiduks kasutatavad taimeosad, mis sisaldavad vähemalt 5 % massist tärklist

ex 2004

Muud köögiviljad, toiduks valmistatud või konserveeritud ilma äädika või äädikhappeta, külmutatud, v.a rubriigis 2006 nimetatud tooted:

2004 10

kartulid:

muud:

2004 10 91

jahu või helvestena

2004 90

muud köögiviljad, sh segud:

2004 90 10

suhkrumais (Zea mays var. saccharata)

ex 2005

Muud köögiviljad, toiduks valmistatud või konserveeritud ilma äädikata või äädikhappeta, külmutamata, v.a rubriigis 2006 nimetatud tooted:

2005 20

kartulid:

2005 20 10

jahu või helvestena

2005 80 00

suhkrumais (Zea mays var. saccharata)

ex 2008

Puuviljad ja marjad, pähklid jm söödavad taimeosad, muul viisil toiduks valmistatud või konserveeritud, mujal nimetamata, suhkru-, muu magusaine- või alkoholilisandiga või ilma:

muud, sh segud, v.a alamrubriiki 2008 19 kuuluvad segud

2008 99

muud:

piirituselisandita:

suhkrulisandita:

2008 99 85

mais, v.a suhkrumais (Zea mays var. saccharata)

2008 99 91

jamss, bataat jms toiduks kasutatavad taimeosad, mis sisaldavad vähemalt 5 % massist tärklist

ex 2101

Kohvi-, tee- ja mateekstraktid, -essentsid ja -kontsentraadid, tooted kohvist, teest või matest või nende ekstraktidest, essentsidest ja kontsentraatidest; röstitud sigur jm röstitud kohviasendajad, ekstraktid, essentsid ja kontsentraadid nendest:

2101 12

tooted, mis põhinevad neil ekstraktidel, essentsidel ja kontsentraatidel või kohvil:

2101 12 98

muud

2101 20

tee- ja mateekstraktid, -essentsid ja -kontsentraadid, teel või matel või nende ekstraktidel, essentsidel või kontsentraatidel põhinevad tooted:

2101 20 98

muud

2101 30

Röstitud sigur jm röstitud kohviasendajad, nende ekstraktid, essentsid ja kontsentraadid:

röstitud sigur ja muud röstitud kohviasendajad:

2101 30 19

muud

ekstraktid, essentsid ja kontsentraadid röstitud sigurist ja muudest kohviasendajatest:

2101 30 99

muud

ex 2102

Pärmid (aktiivsed ja mitteaktiivsed); muud mitteaktiivsed (surnud) üherakulised mikroorganismid (v.a rubriigis 3002 nimetatud vaktsiinid); valmis küpsetuspulbrid:

2102 10

aktiivpärmid

2102 10 31 ja

2102 10 39

pagaripärmid

2105 00

Jäätis jm toidujää, kakaoga või kakaota

ex 2106

Mujal nimetamata toiduvalmistised:

2106 90

muud:

muud:

2106 90 92

mis ei sisalda piimarasvu, sahharoosi, isoglükoosi, glükoosi ega tärklist või sisaldavad piimarasvu alla 1,5 % massist, sahharoosi või isoglükoosi alla 5 % massist, glükoosi või tärklist alla 5 % massist

2106 90 98

muud

2202

Vesi, k.a mineraalvesi ja gaseeritud vesi, suhkru- või muu magusainelisandiga või maitse- või lõhnaainetega, ja muud mittealkohoolsed joogid, v.a rubriigi 2009 puu- ja juurviljamahlad:

2205

Vermut jm taimede või aromaatsete ainetega maitsestatud vein värsketest viinamarjadest

ex 2208

Denatureerimata etüülalkohol alkoholisisaldusega alla 80 % mahust; piiritusjoogid, liköör ja muud alkohoolsed joogid:

2208 30

viski:

2208 30 30 kuni

2208 30 88

muu kui Bourboni viski

2208 50

džinn ja genever

2208 60

viin

2208 70

liköör ja kordial

2208 90

muud:

muud piiritusjoogid ja muud alkohoolsed joogid nõudes mahuga:

kuni 2 liitrit:

2208 90 41

Ouzo

muud:

piiritusjoogid (v.a liköörid):

muud:

2208 90 52

Korn

2208 90 56

muud

2208 90 69

muud alkohoolsed joogid

üle 2 liitri:

piiritusjoogid (v.a liköörid):

2208 90 77

muud

2208 90 78

muud alkohoolsed joogid

2905 43 00

mannitool

2905 44

D-glütsitool (sorbitool)

ex 3302

Lõhnaainesegud ning ühe või mitme lõhnaaine baasil valmistatud ained ja segud (k.a alkoholilahused), kasutamiseks tööstustoormena; muud valmistised lõhnaainete baasil, jookide valmistamiseks:

3302 10

kasutamiseks toiduainetetööstuses ja jookide tootmisel:

kasutamiseks jookide tootmisel:

kõiki joogi aroomiaineid sisaldavad valmistised:

muud:

3302 10 29

muud

3505

Dekstriinid jm modifitseeritud tärklised (näiteks eelgeelistatud või esterdatud tärklised); tärkliste, dekstriinide jm modifitseeritud tärkliste alusel valmistatud liimid

ex 3809

Viimistlusained, värvikandjad ja värvikinnistid, mida kasutatakse värvimise või värvi kinnitumise kiirendamiseks, ning muud tekstiili-, paberi-, naha- jms tööstuses kasutatavad mujal nimetamata tooted ja valmistised (nt apretid ja peitsid):

3809 10

tärklisainete baasil

3824 60

sorbitool,v.a alamrubriiki 2905 44 kuuluv

II osa:   Riis

| CN-kood | Kirjeldus |
| --- | --- |
| ex 0403 | Petipiim, kalgendatud piim ja koor, jogurt, keefir ja muu fermenteeritud või hapendatud piim ja koor (kontsentreeritud või kontsentreerimata, suhkru- või muu magusaine-, lõhna- ja maitseainetega, pähkli-, kakao- või puuviljalisandiga või ilma): |
| 0403 10 | jogurt: |
| 0403 10 51 kuni
  0403 10 99 | lõhna- või maitseainetega või puuvilja-, pähkli- või kakaolisandiga |
| 0403 90 | muud: |
| 0403 90 71 kuni
  0403 90 99 | lõhna- või maitseainetega või puuvilja-, pähkli- või kakaolisandiga |
| ex 1704 | Suhkrukondiitritooted (sh valge šokolaad), mis ei sisalda kakaod: |
| 1704 90 51 kuni
  1704 90 99 | muud |
| ex 1806 | Šokolaad jm kaokaod sisaldavad toiduvalmistised, v.a alamrubriikidesse 1806 10, 1806 20 70, 1806 90 60, 1806 90 70 ja 1806 90 90 kuuluvad kaubad |
| ex 1901 | Linnaseekstrakt; jäme- ja peenjahust, tangudest, tärklisest või linnaseekstraktist valmistatud mujal nimetamata toiduained, mis ei sisalda kakaod või sisaldavad seda alla 40 % massist arvestatuna täiesti rasvavabalt; mujal nimetamata toiduained rubriikidesse 0401–0404 kuuluvatest kaupadest, mis ei sisalda kakaod või sisaldavad kakaod alla 5 % massist arvestatuna täiesti rasvavabalt: |
| 1901 10 00 | jaemüügiks pakendatud väikelaste toidud |
| 1901 20 00 | segud ja taignad rubriigis 1905 nimetatud pagaritoodete valmistamiseks |
| 1901 90 | muud: |
| 1901 90 11 kuni
  1901 90 19 | linnaseekstrakt |
| muud: |
| 1901 90 99 | muud |
| ex 1902 | Pastatooted, kuumtöödeldud või kuumtöötlemata, täidisega (näiteks liha- või muu täidisega) või täidiseta, muul viisil toiduks valmistatud või mitte: spagetid, makaronid, nuudlid, lasanje, gnocchi, ravioolid, canneloni jms; kuskuss, valmistoiduna või mitte: |
| 1902 20 | täidisega pastatooted, kuumtöödeldud või muul viisil toiduks valmistatud või mitte: |
| muud |
| 1902 20 91 | kuumtöödeldud |
| 1902 20 99 | muud |
| 1902 30 | muud pastatooted |
| 1902 40 | kuskuss: |
| 1902 40 90 | muud |
| 1904 | Teraviljade või teraviljasaaduste paisutamise või röstimise teel saadud toidukaubad (näiteks maisihelbed); eelnevalt kuumtöödeldud või muul viisil toiduks valmistatud mujal nimetamata teravili (v.a mais) teradena, helvestena või muul kujul (v.a lihtjahu, püülijahu ja tangud) toiduks valmistatud teraviljad |
| ex 1905 | Leiva- ja saiatooted, valikpagaritooted, koogid, küpsised jms pagaritooted, kakaoga või kakaota; armulaualeib, tühjad kapslid farmaatsiatööstusele, oblaadid, riispaber jms: |
| 1905 90 20 | armulaualeib, tühjad kapslid farmaatsiatööstuse jaoks, oblaadid, riispaber jms |
| ex 2004 | Muud köögiviljad, toiduks valmistatud või konserveeritud ilma äädika või äädikhappeta, külmutatud, v.a rubriigis 2006 nimetatud tooted: |
| 2004 10 | kartulid: |
| muud: |
| 2004 10 91 | jahu või helvestena |
| ex 2005 | Muud köögiviljad, toiduks valmistatud või konserveeritud ilma äädikata või äädikhappeta, külmutamata, v.a rubriigis 2006 nimetatud tooted: |
| 2005 20 | kartulid: |
| 2005 20 10 | jahu või helvestena |
| ex 2101 | Kohvi-, tee- ja mateekstraktid, -essentsid ja -kontsentraadid, tooted kohvist, teest või matest või nende ekstraktidest, essentsidest ja kontsentraatidest; röstitud sigur jm röstitud kohviasendajad, ekstraktid, essentsid ja kontsentraadid nendest: |
| 2101 12 | tooted, mis põhinevad neil ekstraktidel, essentsidel ja kontsentraatidel või kohvil: |
| 2101 12 98 | muud |
| 2101 20 | tee- ja mateekstraktid, -essentsid ja -kontsentraadid, teel või matel või nende ekstraktidel, essentsidel või kontsentraatidel põhinevad tooted: |
| 2101 20 98 | muud |
| 2105 00 | Jäätis jm toidujää, kakaoga või kakaota |
| ex 2106 | Mujal nimetamata toiduvalmistised: |
| 2106 90 | muud: |
| muud: |
| 2106 90 92 | mis ei sisalda piimarasvu, sahharoosi, isoglükoosi, glükoosi ega tärklist või sisaldavad piimarasvu alla 1,5 % massist, sahharoosi või isoglükoosi alla 5 % massist, glükoosi või tärklist alla 5 % massist |
| 2106 90 98 | muud |
| ex 3505 | Dekstriinid jm modifitseeritud tärklised (näiteks eelgeelistatud või esterdatud tärklised); tärkliste, dekstriinide jm modifitseeritud tärkliste alusel valmistatud liimid, välja arvatud rubriiki 3505 10 50 kuuluvad tärklised |
| ex 3809 | Viimistlusained, värvikandjad ja värvikinnistid, mida kasutatakse värvimise või värvi kinnitumise kiirendamiseks, ning muud tekstiili-, paberi-, naha- jms tööstuses kasutatavad mujal nimetamata tooted ja valmistised (nt apretid ja peitsid): |
| 3809 10 | tärklisainete baasil |

CN-kood

Kirjeldus

ex 0403

Petipiim, kalgendatud piim ja koor, jogurt, keefir ja muu fermenteeritud või hapendatud piim ja koor (kontsentreeritud või kontsentreerimata, suhkru- või muu magusaine-, lõhna- ja maitseainetega, pähkli-, kakao- või puuviljalisandiga või ilma):

0403 10

jogurt:

0403 10 51 kuni

0403 10 99

lõhna- või maitseainetega või puuvilja-, pähkli- või kakaolisandiga

0403 90

muud:

0403 90 71 kuni

0403 90 99

lõhna- või maitseainetega või puuvilja-, pähkli- või kakaolisandiga

ex 1704

Suhkrukondiitritooted (sh valge šokolaad), mis ei sisalda kakaod:

1704 90 51 kuni

1704 90 99

muud

ex 1806

Šokolaad jm kaokaod sisaldavad toiduvalmistised, v.a alamrubriikidesse 1806 10, 1806 20 70, 1806 90 60, 1806 90 70 ja 1806 90 90 kuuluvad kaubad

ex 1901

Linnaseekstrakt; jäme- ja peenjahust, tangudest, tärklisest või linnaseekstraktist valmistatud mujal nimetamata toiduained, mis ei sisalda kakaod või sisaldavad seda alla 40 % massist arvestatuna täiesti rasvavabalt; mujal nimetamata toiduained rubriikidesse 0401–0404 kuuluvatest kaupadest, mis ei sisalda kakaod või sisaldavad kakaod alla 5 % massist arvestatuna täiesti rasvavabalt:

1901 10 00

jaemüügiks pakendatud väikelaste toidud

1901 20 00

segud ja taignad rubriigis 1905 nimetatud pagaritoodete valmistamiseks

1901 90

muud:

1901 90 11 kuni

1901 90 19

linnaseekstrakt

muud:

1901 90 99

muud

ex 1902

Pastatooted, kuumtöödeldud või kuumtöötlemata, täidisega (näiteks liha- või muu täidisega) või täidiseta, muul viisil toiduks valmistatud või mitte: spagetid, makaronid, nuudlid, lasanje, gnocchi, ravioolid, canneloni jms; kuskuss, valmistoiduna või mitte:

1902 20

täidisega pastatooted, kuumtöödeldud või muul viisil toiduks valmistatud või mitte:

muud

1902 20 91

kuumtöödeldud

1902 20 99

muud

1902 30

muud pastatooted

1902 40

kuskuss:

1902 40 90

muud

1904

Teraviljade või teraviljasaaduste paisutamise või röstimise teel saadud toidukaubad (näiteks maisihelbed); eelnevalt kuumtöödeldud või muul viisil toiduks valmistatud mujal nimetamata teravili (v.a mais) teradena, helvestena või muul kujul (v.a lihtjahu, püülijahu ja tangud) toiduks valmistatud teraviljad

ex 1905

Leiva- ja saiatooted, valikpagaritooted, koogid, küpsised jms pagaritooted, kakaoga või kakaota; armulaualeib, tühjad kapslid farmaatsiatööstusele, oblaadid, riispaber jms:

1905 90 20

armulaualeib, tühjad kapslid farmaatsiatööstuse jaoks, oblaadid, riispaber jms

ex 2004

Muud köögiviljad, toiduks valmistatud või konserveeritud ilma äädika või äädikhappeta, külmutatud, v.a rubriigis 2006 nimetatud tooted:

2004 10

kartulid:

muud:

2004 10 91

jahu või helvestena

ex 2005

Muud köögiviljad, toiduks valmistatud või konserveeritud ilma äädikata või äädikhappeta, külmutamata, v.a rubriigis 2006 nimetatud tooted:

2005 20

kartulid:

2005 20 10

jahu või helvestena

ex 2101

Kohvi-, tee- ja mateekstraktid, -essentsid ja -kontsentraadid, tooted kohvist, teest või matest või nende ekstraktidest, essentsidest ja kontsentraatidest; röstitud sigur jm röstitud kohviasendajad, ekstraktid, essentsid ja kontsentraadid nendest:

2101 12

tooted, mis põhinevad neil ekstraktidel, essentsidel ja kontsentraatidel või kohvil:

2101 12 98

muud

2101 20

tee- ja mateekstraktid, -essentsid ja -kontsentraadid, teel või matel või nende ekstraktidel, essentsidel või kontsentraatidel põhinevad tooted:

2101 20 98

muud

2105 00

Jäätis jm toidujää, kakaoga või kakaota

ex 2106

Mujal nimetamata toiduvalmistised:

2106 90

muud:

muud:

2106 90 92

mis ei sisalda piimarasvu, sahharoosi, isoglükoosi, glükoosi ega tärklist või sisaldavad piimarasvu alla 1,5 % massist, sahharoosi või isoglükoosi alla 5 % massist, glükoosi või tärklist alla 5 % massist

2106 90 98

muud

ex 3505

Dekstriinid jm modifitseeritud tärklised (näiteks eelgeelistatud või esterdatud tärklised); tärkliste, dekstriinide jm modifitseeritud tärkliste alusel valmistatud liimid, välja arvatud rubriiki 3505 10 50 kuuluvad tärklised

ex 3809

Viimistlusained, värvikandjad ja värvikinnistid, mida kasutatakse värvimise või värvi kinnitumise kiirendamiseks, ning muud tekstiili-, paberi-, naha- jms tööstuses kasutatavad mujal nimetamata tooted ja valmistised (nt apretid ja peitsid):

3809 10

tärklisainete baasil

III osa:   Suhkur

| CN-kood | Kirjeldus |
| --- | --- |
| ex 0403 | Petipiim, kalgendatud piim ja koor, jogurt, keefir ja muu fermenteeritud või hapendatud piim ja koor (kontsentreeritud või kontsentreerimata, suhkru- või muu magusaine-, lõhna- ja maitseainetega, pähkli-, kakao- või puuviljalisandiga või ilma): |
| 0403 10 | jogurt: |
| 0403 10 51 kuni
  0403 10 99 | lõhna- või maitseainetega või puuvilja-, pähkli- või kakaolisandiga |
| 0403 90 | muud: |
| 0403 90 71 kuni
  0403 90 99 | lõhna- või maitseainetega või puuvilja-, pähkli- või kakaolisandiga |
| ex 0710 | Külmutatud köögivili, toores või eelnevalt aurutatud või keedetud: |
| 0710 40 00 | suhkrumais |
| ex 0711 | Ajutiseks säilitamiseks konserveeritud köögivili (näiteks gaasilise vääveldioksiidiga, soolvees, väävlishapus vees või muus konserveerivas lahuses), kuid kohe tarbimiseks kõlbmatud: |
| 0711 90 | muu köögivili; köögiviljasegud: |
| köögiviljad: |
| 0711 90 30 | suhkrumais |
| 1702 50 00 | keemiliselt puhas fruktoos |
| ex 1704 | Suhkrukondiitritooted (sh valge šokolaad), mis ei sisalda kakaod, v.a alamrubriiki nr 1704 90 10 kuuluv lagritsaekstrakt |
| 1806 | Šokolaad jm kakaod sisaldavad toiduvalmistised |
| ex 1901 | Linnaseekstrakt; jäme- ja peenjahust, tangudest, tärklisest või linnaseekstraktist valmistatud mujal nimetamata toiduained, mis ei sisalda kakaod või sisaldavad seda alla 40 % massist arvestatuna täiesti rasvavabalt; mujal nimetamata toiduained rubriikidesse 0401–0404 kuuluvatest kaupadest, mis ei sisalda kakaod või sisaldavad kakaod alla 5 % massist arvestatuna täiesti rasvavabalt: |
| 1901 10 00 | jaemüügiks pakendatud väikelaste toidud |
| 1901 20 00 | segud ja taignad rubriigis 1905 nimetatud pagaritoodete valmistamiseks |
| 1901 90 | muud: |
| muud: |
| 1901 90 99 | muud |
| ex 1902 | Pastatooted, kuumtöödeldud või kuumtöötlemata, täidisega (näiteks liha- või muu täidisega) või täidiseta, muul viisil toiduks valmistatud või mitte: spagetid, makaronid, nuudlid, lasanje, gnocchi, ravioolid, canneloni jms; kuskuss, valmistoiduna või mitte: |
| 1902 20 | täidisega pastatooted, kuumtöödeldud või muul viisil toiduks valmistatud või mitte: |
| muud: |
| 1902 20 91 | kuumtöödeldud |
| 1902 20 99 | muud |
| 1902 30 | muud pastatooted |
| 1902 40 | kuskuss: |
| 1902 40 90 | muud |
| 1904 | Teraviljade või teraviljasaaduste paisutamise või röstimise teel saadud toidukaubad (näiteks maisihelbed); eelnevalt kuumtöödeldud või muul viisil toiduks valmistatud mujal nimetamata teravili (v.a mais) teradena, helvestena või muul kujul (v.a lihtjahu, püülijahu ja tangud) toiduks valmistatud teraviljad |
| ex 1905 | Leiva- ja saiatooted, valikpagaritooted, koogid, küpsised jms pagaritooted, kakaoga või kakaota; armulaualeib, tühjad kapslid farmaatsiatööstusele, oblaadid, riispaber jms: |
| 1905 10 00 | kuivikleivad |
| 1905 20 | piparkoogid jms |
| 1905 31 | magusad küpsised |
| 1905 32 | vahvlid |
| 1905 40 | kuivikud jms, röstitud leiva- ja saiatooted |
| 1905 90 | muud: |
| muud: |
| 1905 90 45 | küpsised (kreekerid jms) |
| 1905 90 55 | pressitud või paisutatud tooted, maitseainetega või soolased |
| muud: |
| 1905 90 60 | magusainelisanditega |
| 1905 90 90 | muud |
| ex 2001 | Köögiviljad, puuviljad, marjad, pähklid jm taimede söödavad osad, äädika või äädikhappega toiduks valmistatud või konserveeritud: |
| 2001 90 | muud: |
| 2001 90 30 | suhkrumais (Zea mays var. saccharata) |
| 2001 90 40 | jamss, bataat jms toiduks kasutatavad taimeosad, mis sisaldavad vähemalt 5 % massist tärklist |
| ex 2004 | Muud köögiviljad, toiduks valmistatud või konserveeritud ilma äädika või äädikhappeta, külmutatud, v.a rubriigis 2006 nimetatud tooted: |
| 2004 10 | kartulid |
| muud |
| 2004 10 91 | jahu või helvestena |
| 2004 90 | muud köögiviljad, sh segud: |
| 2004 90 10 | suhkrumais (Zea mays var. saccharata) |
| ex 2005 | Muud köögiviljad, toiduks valmistatud või konserveeritud ilma äädikata või äädikhappeta, külmutamata, v.a rubriigis 2006 nimetatud tooted: |
| 2005 20 | kartulid: |
| 2005 20 10 | jahu või helvestena |
| 2005 80 00 | suhkrumais (Zea mays var. saccharata) |
| ex 2101 | Kohvi-, tee- ja mateekstraktid, -essentsid ja -kontsentraadid, tooted kohvist, teest või matest või nende ekstraktidest, essentsidest ja kontsentraatidest; röstitud sigur jm röstitud kohviasendajad, ekstraktid, essentsid ja kontsentraadid nendest: |
| kohviekstraktid, -essentsid ja -kontsentraadid, kohvil ning tema ekstraktidel, essentsidel ja kontsentraatidel põhinevad tooted: |
| 2101 12 | tooted, mis põhinevad neil ekstraktidel, essentsidel ja kontsentraatidel või kohvil: |
| 2101 12 98 | muud: |
| 2101 20 | tee- ja mateekstraktid, -essentsid ja -kontsentraadid, teel või matel või nende ekstraktidel, essentsidel või kontsentraatidel põhinevad tooted: |
| valmistised |
| 2101 20 98 | muud |
| 2101 30 | röstitud sigur jm röstitud kohviasendajad, nende ekstraktid, essentsid ja kontsentraadid: |
| röstitud sigur ja muud röstitud kohviasendajad: |
| 2101 30 19 | muud |
| ekstraktid, essentsid ja kontsentraadid röstitud sigurist ja muudest kohviasendajatest: |
| 2101 30 99 | muud |
| 2105 00 | Jäätis jm toidujää, kakaoga või kakaota |
| ex 2106 | Mujal nimetamata toiduvalmistised: |
| ex 2106 90 | muud: |
| muud: |
| 2106 90 92 | mis ei sisalda piimarasvu, sahharoosi, isoglükoosi, glükoosi ega tärklist või sisaldavad piimarasvu alla 1,5 % massist, sahharoosi või isoglükoosi alla 5 % massist, glükoosi või tärklist alla 5 % massist |
| 2106 90 98 | muud |
| ex 2202 | Vesi, k.a mineraalvesi ja gaseeritud vesi, suhkru- või muu magusainelisandiga või maitse- ja lõhnaainetega, ja muud mittealkohoolsed joogid, v.a rubriigi 2009 puu- ja juurviljamahlad, v.a linnaseõlu alkoholisisaldusega kuni 0,5 % mahust |
| 2205 | Vermut jm taimede või aromaatsete ainetega maitsestatud vein värsketest viinamarjadest |
| ex 2208 | Denatureerimata etüülalkohol alkoholisisaldusega alla 80 % mahust; piiritusjoogid, liköör ja muud alkohoolsed joogid: |
| 2208 20 | piiritusjoogid, valmistatud destilleerimise teel viinamarjaveinist või viinamarjade pressimisjääkidest |
| ex 2208 50 | genever |
| 2208 70 | liköör ja kordial |
| ex 2208 90 | muud: |
| muud piiritusjoogid ja muud alkohoolsed joogid nõudes mahuga: |
| kuni 2 liitrit: |
| 2208 90 41 | Ouzo |
| muud: |
| piiritusjoogid (v.a liköörid): |
| aetud puuviljadest või marjadest |
| 2208 90 45 | kalvados |
| 2208 90 48 | muud |
| muud: |
| 2208 90 52 | Korn |
| 2208 90 56 | muud |
| 2208 90 69 | muud alkohoolsed joogid |
| üle 2 liitri: |
| piiritusjoogid (v.a liköörid): |
| 2208 90 71 | aetud puuviljadest või marjadest |
| 2208 90 77 | muud |
| 2208 90 78 | muud alkohoolsed joogid |
| 2905 43 00 | mannitool |
| 2905 44 | D-glütsitool (sorbitool) |
| ex 3302 | Lõhnaainesegud ning ühe või mitme lõhnaaine baasil valmistatud ained ja segud (k.a alkoholilahused), kasutamiseks tööstustoormena; muud valmistised lõhnaainete baasil, jookide valmistamiseks: |
| 3302 10 | kasutamiseks toiduainetetööstuses ja jookide tootmisel: |
| kasutamiseks jookide tootmisel: |
| kõiki joogi aroomiaineid sisaldavad valmistised: |
| muud (tegeliku alkoholisisaldusega mitte üle 0,5 % mahust): |
| 3302 10 29 | muud |
| ex grupp 38 | Mitmesugused keemiatooted: |
| 3824 60 | sorbitool,v.a alamrubriiki 2905 44 kuuluv |

CN-kood

Kirjeldus

ex 0403

Petipiim, kalgendatud piim ja koor, jogurt, keefir ja muu fermenteeritud või hapendatud piim ja koor (kontsentreeritud või kontsentreerimata, suhkru- või muu magusaine-, lõhna- ja maitseainetega, pähkli-, kakao- või puuviljalisandiga või ilma):

0403 10

jogurt:

0403 10 51 kuni

0403 10 99

lõhna- või maitseainetega või puuvilja-, pähkli- või kakaolisandiga

0403 90

muud:

0403 90 71 kuni

0403 90 99

lõhna- või maitseainetega või puuvilja-, pähkli- või kakaolisandiga

ex 0710

Külmutatud köögivili, toores või eelnevalt aurutatud või keedetud:

0710 40 00

suhkrumais

ex 0711

Ajutiseks säilitamiseks konserveeritud köögivili (näiteks gaasilise vääveldioksiidiga, soolvees, väävlishapus vees või muus konserveerivas lahuses), kuid kohe tarbimiseks kõlbmatud:

0711 90

muu köögivili; köögiviljasegud:

köögiviljad:

0711 90 30

suhkrumais

1702 50 00

keemiliselt puhas fruktoos

ex 1704

Suhkrukondiitritooted (sh valge šokolaad), mis ei sisalda kakaod, v.a alamrubriiki nr 1704 90 10 kuuluv lagritsaekstrakt

1806

Šokolaad jm kakaod sisaldavad toiduvalmistised

ex 1901

Linnaseekstrakt; jäme- ja peenjahust, tangudest, tärklisest või linnaseekstraktist valmistatud mujal nimetamata toiduained, mis ei sisalda kakaod või sisaldavad seda alla 40 % massist arvestatuna täiesti rasvavabalt; mujal nimetamata toiduained rubriikidesse 0401–0404 kuuluvatest kaupadest, mis ei sisalda kakaod või sisaldavad kakaod alla 5 % massist arvestatuna täiesti rasvavabalt:

1901 10 00

jaemüügiks pakendatud väikelaste toidud

1901 20 00

segud ja taignad rubriigis 1905 nimetatud pagaritoodete valmistamiseks

1901 90

muud:

muud:

1901 90 99

muud

ex 1902

Pastatooted, kuumtöödeldud või kuumtöötlemata, täidisega (näiteks liha- või muu täidisega) või täidiseta, muul viisil toiduks valmistatud või mitte: spagetid, makaronid, nuudlid, lasanje, gnocchi, ravioolid, canneloni jms; kuskuss, valmistoiduna või mitte:

1902 20

täidisega pastatooted, kuumtöödeldud või muul viisil toiduks valmistatud või mitte:

muud:

1902 20 91

kuumtöödeldud

1902 20 99

muud

1902 30

muud pastatooted

1902 40

kuskuss:

1902 40 90

muud

1904

Teraviljade või teraviljasaaduste paisutamise või röstimise teel saadud toidukaubad (näiteks maisihelbed); eelnevalt kuumtöödeldud või muul viisil toiduks valmistatud mujal nimetamata teravili (v.a mais) teradena, helvestena või muul kujul (v.a lihtjahu, püülijahu ja tangud) toiduks valmistatud teraviljad

ex 1905

Leiva- ja saiatooted, valikpagaritooted, koogid, küpsised jms pagaritooted, kakaoga või kakaota; armulaualeib, tühjad kapslid farmaatsiatööstusele, oblaadid, riispaber jms:

1905 10 00

kuivikleivad

1905 20

piparkoogid jms

1905 31

magusad küpsised

1905 32

vahvlid

1905 40

kuivikud jms, röstitud leiva- ja saiatooted

1905 90

muud:

muud:

1905 90 45

küpsised (kreekerid jms)

1905 90 55

pressitud või paisutatud tooted, maitseainetega või soolased

muud:

1905 90 60

magusainelisanditega

1905 90 90

muud

ex 2001

Köögiviljad, puuviljad, marjad, pähklid jm taimede söödavad osad, äädika või äädikhappega toiduks valmistatud või konserveeritud:

2001 90

muud:

2001 90 30

suhkrumais (Zea mays var. saccharata)

2001 90 40

jamss, bataat jms toiduks kasutatavad taimeosad, mis sisaldavad vähemalt 5 % massist tärklist

ex 2004

Muud köögiviljad, toiduks valmistatud või konserveeritud ilma äädika või äädikhappeta, külmutatud, v.a rubriigis 2006 nimetatud tooted:

2004 10

kartulid

muud

2004 10 91

jahu või helvestena

2004 90

muud köögiviljad, sh segud:

2004 90 10

suhkrumais (Zea mays var. saccharata)

ex 2005

Muud köögiviljad, toiduks valmistatud või konserveeritud ilma äädikata või äädikhappeta, külmutamata, v.a rubriigis 2006 nimetatud tooted:

2005 20

kartulid:

2005 20 10

jahu või helvestena

2005 80 00

suhkrumais (Zea mays var. saccharata)

ex 2101

Kohvi-, tee- ja mateekstraktid, -essentsid ja -kontsentraadid, tooted kohvist, teest või matest või nende ekstraktidest, essentsidest ja kontsentraatidest; röstitud sigur jm röstitud kohviasendajad, ekstraktid, essentsid ja kontsentraadid nendest:

kohviekstraktid, -essentsid ja -kontsentraadid, kohvil ning tema ekstraktidel, essentsidel ja kontsentraatidel põhinevad tooted:

2101 12

tooted, mis põhinevad neil ekstraktidel, essentsidel ja kontsentraatidel või kohvil:

2101 12 98

muud:

2101 20

tee- ja mateekstraktid, -essentsid ja -kontsentraadid, teel või matel või nende ekstraktidel, essentsidel või kontsentraatidel põhinevad tooted:

valmistised

2101 20 98

muud

2101 30

röstitud sigur jm röstitud kohviasendajad, nende ekstraktid, essentsid ja kontsentraadid:

röstitud sigur ja muud röstitud kohviasendajad:

2101 30 19

muud

ekstraktid, essentsid ja kontsentraadid röstitud sigurist ja muudest kohviasendajatest:

2101 30 99

muud

2105 00

Jäätis jm toidujää, kakaoga või kakaota

ex 2106

Mujal nimetamata toiduvalmistised:

ex 2106 90

muud:

muud:

2106 90 92

mis ei sisalda piimarasvu, sahharoosi, isoglükoosi, glükoosi ega tärklist või sisaldavad piimarasvu alla 1,5 % massist, sahharoosi või isoglükoosi alla 5 % massist, glükoosi või tärklist alla 5 % massist

2106 90 98

muud

ex 2202

Vesi, k.a mineraalvesi ja gaseeritud vesi, suhkru- või muu magusainelisandiga või maitse- ja lõhnaainetega, ja muud mittealkohoolsed joogid, v.a rubriigi 2009 puu- ja juurviljamahlad, v.a linnaseõlu alkoholisisaldusega kuni 0,5 % mahust

2205

Vermut jm taimede või aromaatsete ainetega maitsestatud vein värsketest viinamarjadest

ex 2208

Denatureerimata etüülalkohol alkoholisisaldusega alla 80 % mahust; piiritusjoogid, liköör ja muud alkohoolsed joogid:

2208 20

piiritusjoogid, valmistatud destilleerimise teel viinamarjaveinist või viinamarjade pressimisjääkidest

ex 2208 50

genever

2208 70

liköör ja kordial

ex 2208 90

muud:

muud piiritusjoogid ja muud alkohoolsed joogid nõudes mahuga:

kuni 2 liitrit:

2208 90 41

Ouzo

muud:

piiritusjoogid (v.a liköörid):

aetud puuviljadest või marjadest

2208 90 45

kalvados

2208 90 48

muud

muud:

2208 90 52

Korn

2208 90 56

muud

2208 90 69

muud alkohoolsed joogid

üle 2 liitri:

piiritusjoogid (v.a liköörid):

2208 90 71

aetud puuviljadest või marjadest

2208 90 77

muud

2208 90 78

muud alkohoolsed joogid

2905 43 00

mannitool

2905 44

D-glütsitool (sorbitool)

ex 3302

Lõhnaainesegud ning ühe või mitme lõhnaaine baasil valmistatud ained ja segud (k.a alkoholilahused), kasutamiseks tööstustoormena; muud valmistised lõhnaainete baasil, jookide valmistamiseks:

3302 10

kasutamiseks toiduainetetööstuses ja jookide tootmisel:

kasutamiseks jookide tootmisel:

kõiki joogi aroomiaineid sisaldavad valmistised:

muud (tegeliku alkoholisisaldusega mitte üle 0,5 % mahust):

3302 10 29

muud

ex grupp 38

Mitmesugused keemiatooted:

3824 60

sorbitool,v.a alamrubriiki 2905 44 kuuluv

IV osa:   Piim

| CN-kood | Kirjeldus |
| --- | --- |
| ex 0405 | Või ja muud piimarasvad; piimarasvavõided: |
| 0405 20 | piimarasvavõided: |
| 0405 20 10 | rasvasisaldus vähemalt 39 %, kuid alla 60 % massist |
| 0405 20 30 | rasvasisaldus vähemalt 60 %, kuid mitte üle 75 % massist |
| ex 1517 | Margariin; söödavad segud või valmistised loomsetest või taimsetest rasvadest või õlidest või selle grupi erinevate rasvade või õlide fraktsioonidest, v.a rubriigi 1516 toidurasvadest või -õlidest ning nende fraktsioonidest: |
| 1517 10 | margariin, v.a vedel margariin: |
| 1517 10 10 | piimarasvade sisaldusega üle 10 %, kuid mitte üle 15 % massist |
| 1517 90 | muud: |
| 1517 90 10 | piimarasvade sisaldusega üle 10 %, kuid mitte üle 15 % massist |
| ex 1704 | Suhkrukondiitritooted (sh valge šokolaad), mis ei sisalda kakaod: |
| ex 1704 90 | muud, v.a lagritsaekstrakt sahharoosisisaldusega üle 10 % massist, kuid muude lisaaineteta |
| ex 1806 | Šokolaad jm kakaod sisaldavad toiduvalmistised, välja arvatud alamrubriiki ex 1806 10 kuuluv üksnes sahharoosiga magustatud kakaopulber |
| ex 1901 | Linnaseekstrakt; jäme- ja peenjahust, tangudest, tärklisest või linnaseekstraktist valmistatud mujal nimetamata toiduained, mis ei sisalda kakaod või sisaldavad seda alla 40 % massist arvestatuna täiesti rasvavabalt; mujal nimetamata toiduained rubriikidesse 0401–0404 kuuluvatest kaupadest, mis ei sisalda kakaod või sisaldavad kakaod alla 5 % massist arvestatuna täiesti rasvavabalt: |
| 1901 10 00 | jaemüügiks pakendatud väikelaste toidud |
| 1901 20 00 | segud ja taignad rubriigis 1905 nimetatud pagaritoodete valmistamiseks |
| 1901 90 | muud: |
| muud: |
| 1901 90 99 | muud |
| ex 1902 | Pastatooted, kuumtöödeldud või kuumtöötlemata, täidisega (näiteks liha- või muu täidisega) või täidiseta, muul viisil toiduks valmistatud või mitte: spagetid, makaronid, nuudlid, lasanje, gnocchi, ravioolid, canneloni jms; kuskuss, valmistoiduna või mitte: |
| täidiseta pastatooted, kuumtöötlemata ja muul viisil toiduks valmistamata: |
| 1902 19 | muud |
| 1902 20 | täidisega pastatooted, kuumtöödeldud või muul viisil toiduks valmistatud või mitte: |
| muud: |
| 1902 20 91 | kuumtöödeldud |
| 1902 20 99 | muud |
| 1902 30 | muud pastatooted |
| 1902 40 | kuskuss: |
| 1902 40 90 | muud |
| 1904 | Teraviljade või teraviljasaaduste paisutamise või röstimise teel saadud toidukaubad (näiteks maisihelbed); eelnevalt kuumtöödeldud või muul viisil toiduks valmistatud mujal nimetamata teravili (v.a mais) teradena, helvestena või muul kujul (v.a lihtjahu, püülijahu ja tangud) toiduks valmistatud teraviljad |
| ex 1905 | Leiva- ja saiatooted, valikpagaritooted, koogid, küpsised jms pagaritooted, kakaoga või kakaota; armulaualeib, tühjad kapslid farmaatsiatööstusele, oblaadid, riispaber jms: |
| 1905 10 00 | kuivikleivad |
| 1905 20 | piparkoogid jms |
| magusad küpsised; vahvlid: |
| 1905 31 | magusad küpsised |
| 1905 32 | vahvlid |
| 1905 40 | kuivikud jms, röstitud leiva- ja saiatooted |
| 1905 90 | muud: |
| muud: |
| 1905 90 45 | küpsised (kreekerid jms) |
| 1905 90 55 | pressitud või paisutatud tooted, maitseainetega või soolased |
| muud: |
| 1905 90 60 | magusainelisanditega |
| 1905 90 90 | muud |
| ex 2004 | Muud köögiviljad, toiduks valmistatud või konserveeritud ilma äädika või äädikhappeta, külmutatud, v.a rubriigis 2006 nimetatud tooted: |
| 2004 10 | kartulid: |
| muud: |
| 2004 10 91 | jahu või helvestena |
| ex 2005 | Muud köögiviljad, toiduks valmistatud või konserveeritud ilma äädikata või äädikhappeta, külmutamata, v.a rubriigis 2006 nimetatud tooted: |
| 2005 20 | kartulid: |
| 2005 20 10 | jahu või helvestena |
| 2105 00 | Jäätis jm toidujää, kakaoga või kakaota |
| ex 2106 | Mujal nimetamata toiduvalmistised: |
| 2106 90 | muud: |
| muud: |
| 2106 90 92 | mis ei sisalda piimarasvu, sahharoosi, isoglükoosi, glükoosi ega tärklist või sisaldavad piimarasvu alla 1,5 % massist, sahharoosi või isoglükoosi alla 5 % massist, glükoosi või tärklist alla 5 % massist |
| 2106 90 98 | muud |
| ex 2202 | Vesi, k.a mineraalvesi ja gaseeritud vesi, suhkru- või muu magusainelisandiga või maitse- ja lõhnaainetega, ja muud mittealkohoolsed joogid, v.a rubriigi 2009 puu- ja juurviljamahlad: |
| 2202 90 | muud: |
| muud, mis sisaldavad rubriikidesse 0401–0404 kuuluvatest toodetest valmistatud rasvu: |
| 2202 90 91 | alla 0,2 % massist |
| 2202 90 95 | vähemalt 0,2 %, kuid alla 2 % massist |
| 2202 90 99 | vähemalt 2 % massist |
| ex 2208 | Denatureerimata etüülalkohol alkoholisisaldusega alla 80 % mahust; piiritusjoogid, liköör ja muud alkohoolsed joogid: |
| 2208 70 | liköör ja kordial |
| 2208 90 | muud: |
| muud piiritusjoogid ja muud alkohoolsed joogid nõudes mahuga: |
| kuni 2 liitrit: |
| muud: |
| 2208 90 69 | muud alkohoolsed joogid |
| üle 2 liitri: |
| 2208 90 78 | muud alkohoolsed joogid |
| ex 3302 | Lõhnaainesegud ning ühe või mitme lõhnaaine baasil valmistatud ained ja segud (k.a alkoholilahused), kasutamiseks tööstustoormena; muud valmistised lõhnaainete baasil, jookide valmistamiseks: |
| 3302 10 | kasutamiseks toiduainetetööstuses ja jookide tootmisel: |
| kasutamiseks jookide tootmisel: |
| kõiki joogi aroomiaineid sisaldavad valmistised: |
| muud: |
| 3302 10 29 | muud |
| 3501 | Kaseiin, kaseinaadid jm kaseiini derivaadid; kaseiinliimid |
| ex 3502 | Albumiinid (k.a kahe või enama vadakuvalgu kontsentraadid vadakuvalkude sisaldusega üle 80 % kuivaine massist), albuminaadid jm albumiini derivaadid: |
| 3502 20 | piimaalbumiin, k.a kahe või enama vadakuvalgu kontsentraadid: |
| muud: |
| 3502 20 91 | kuivatatud (näiteks tahvlid, soomused, helbed, pulber) |
| 3502 20 99 | muud |

CN-kood

Kirjeldus

ex 0405

Või ja muud piimarasvad; piimarasvavõided:

0405 20

piimarasvavõided:

0405 20 10

rasvasisaldus vähemalt 39 %, kuid alla 60 % massist

0405 20 30

rasvasisaldus vähemalt 60 %, kuid mitte üle 75 % massist

ex 1517

Margariin; söödavad segud või valmistised loomsetest või taimsetest rasvadest või õlidest või selle grupi erinevate rasvade või õlide fraktsioonidest, v.a rubriigi 1516 toidurasvadest või -õlidest ning nende fraktsioonidest:

1517 10

margariin, v.a vedel margariin:

1517 10 10

piimarasvade sisaldusega üle 10 %, kuid mitte üle 15 % massist

1517 90

muud:

1517 90 10

piimarasvade sisaldusega üle 10 %, kuid mitte üle 15 % massist

ex 1704

Suhkrukondiitritooted (sh valge šokolaad), mis ei sisalda kakaod:

ex 1704 90

muud, v.a lagritsaekstrakt sahharoosisisaldusega üle 10 % massist, kuid muude lisaaineteta

ex 1806

Šokolaad jm kakaod sisaldavad toiduvalmistised, välja arvatud alamrubriiki ex 1806 10 kuuluv üksnes sahharoosiga magustatud kakaopulber

ex 1901

Linnaseekstrakt; jäme- ja peenjahust, tangudest, tärklisest või linnaseekstraktist valmistatud mujal nimetamata toiduained, mis ei sisalda kakaod või sisaldavad seda alla 40 % massist arvestatuna täiesti rasvavabalt; mujal nimetamata toiduained rubriikidesse 0401–0404 kuuluvatest kaupadest, mis ei sisalda kakaod või sisaldavad kakaod alla 5 % massist arvestatuna täiesti rasvavabalt:

1901 10 00

jaemüügiks pakendatud väikelaste toidud

1901 20 00

segud ja taignad rubriigis 1905 nimetatud pagaritoodete valmistamiseks

1901 90

muud:

muud:

1901 90 99

muud

ex 1902

Pastatooted, kuumtöödeldud või kuumtöötlemata, täidisega (näiteks liha- või muu täidisega) või täidiseta, muul viisil toiduks valmistatud või mitte: spagetid, makaronid, nuudlid, lasanje, gnocchi, ravioolid, canneloni jms; kuskuss, valmistoiduna või mitte:

täidiseta pastatooted, kuumtöötlemata ja muul viisil toiduks valmistamata:

1902 19

muud

1902 20

täidisega pastatooted, kuumtöödeldud või muul viisil toiduks valmistatud või mitte:

muud:

1902 20 91

kuumtöödeldud

1902 20 99

muud

1902 30

muud pastatooted

1902 40

kuskuss:

1902 40 90

muud

1904

Teraviljade või teraviljasaaduste paisutamise või röstimise teel saadud toidukaubad (näiteks maisihelbed); eelnevalt kuumtöödeldud või muul viisil toiduks valmistatud mujal nimetamata teravili (v.a mais) teradena, helvestena või muul kujul (v.a lihtjahu, püülijahu ja tangud) toiduks valmistatud teraviljad

ex 1905

Leiva- ja saiatooted, valikpagaritooted, koogid, küpsised jms pagaritooted, kakaoga või kakaota; armulaualeib, tühjad kapslid farmaatsiatööstusele, oblaadid, riispaber jms:

1905 10 00

kuivikleivad

1905 20

piparkoogid jms

magusad küpsised; vahvlid:

1905 31

magusad küpsised

1905 32

vahvlid

1905 40

kuivikud jms, röstitud leiva- ja saiatooted

1905 90

muud:

muud:

1905 90 45

küpsised (kreekerid jms)

1905 90 55

pressitud või paisutatud tooted, maitseainetega või soolased

muud:

1905 90 60

magusainelisanditega

1905 90 90

muud

ex 2004

Muud köögiviljad, toiduks valmistatud või konserveeritud ilma äädika või äädikhappeta, külmutatud, v.a rubriigis 2006 nimetatud tooted:

2004 10

kartulid:

muud:

2004 10 91

jahu või helvestena

ex 2005

Muud köögiviljad, toiduks valmistatud või konserveeritud ilma äädikata või äädikhappeta, külmutamata, v.a rubriigis 2006 nimetatud tooted:

2005 20

kartulid:

2005 20 10

jahu või helvestena

2105 00

Jäätis jm toidujää, kakaoga või kakaota

ex 2106

Mujal nimetamata toiduvalmistised:

2106 90

muud:

muud:

2106 90 92

mis ei sisalda piimarasvu, sahharoosi, isoglükoosi, glükoosi ega tärklist või sisaldavad piimarasvu alla 1,5 % massist, sahharoosi või isoglükoosi alla 5 % massist, glükoosi või tärklist alla 5 % massist

2106 90 98

muud

ex 2202

Vesi, k.a mineraalvesi ja gaseeritud vesi, suhkru- või muu magusainelisandiga või maitse- ja lõhnaainetega, ja muud mittealkohoolsed joogid, v.a rubriigi 2009 puu- ja juurviljamahlad:

2202 90

muud:

muud, mis sisaldavad rubriikidesse 0401–0404 kuuluvatest toodetest valmistatud rasvu:

2202 90 91

alla 0,2 % massist

2202 90 95

vähemalt 0,2 %, kuid alla 2 % massist

2202 90 99

vähemalt 2 % massist

ex 2208

Denatureerimata etüülalkohol alkoholisisaldusega alla 80 % mahust; piiritusjoogid, liköör ja muud alkohoolsed joogid:

2208 70

liköör ja kordial

2208 90

muud:

muud piiritusjoogid ja muud alkohoolsed joogid nõudes mahuga:

kuni 2 liitrit:

muud:

2208 90 69

muud alkohoolsed joogid

üle 2 liitri:

2208 90 78

muud alkohoolsed joogid

ex 3302

Lõhnaainesegud ning ühe või mitme lõhnaaine baasil valmistatud ained ja segud (k.a alkoholilahused), kasutamiseks tööstustoormena; muud valmistised lõhnaainete baasil, jookide valmistamiseks:

3302 10

kasutamiseks toiduainetetööstuses ja jookide tootmisel:

kasutamiseks jookide tootmisel:

kõiki joogi aroomiaineid sisaldavad valmistised:

muud:

3302 10 29

muud

3501

Kaseiin, kaseinaadid jm kaseiini derivaadid; kaseiinliimid

ex 3502

Albumiinid (k.a kahe või enama vadakuvalgu kontsentraadid vadakuvalkude sisaldusega üle 80 % kuivaine massist), albuminaadid jm albumiini derivaadid:

3502 20

piimaalbumiin, k.a kahe või enama vadakuvalgu kontsentraadid:

muud:

3502 20 91

kuivatatud (näiteks tahvlid, soomused, helbed, pulber)

3502 20 99

muud

V osa:   Munad

| CN-kood | Kirjeldus |
| --- | --- |
| ex 0403 10 51 kuni
  ex 0403 10 99 ja
  ex 0403 90 71 kuni
  ex 0403 90 99 | Petipiim, kalgendatud piim ja koor, jogurt, kefiir ja muu fermenteeritud või hapendatud piim ja koor, puuvilja-, pähkli- või kakaolisandiga, kontsentreeritud või kontsentreerimata, suhkru- või muu magusaine-, lõhna- ja maitseainetega, pähkli-, kakao- või puuviljalisandiga või ilma. |
| 1806 | Šokolaad jm kakaod sisaldavad toiduvalmistised |
| ex 1901 | Mujal nimetamata toiduained rubriikidesse 0401–0404 kuuluvatest kaupadest, mis ei sisalda kakaod või sisaldavad kakaod alla 5 % massist arvestatuna täiesti rasvavabalt |
| 1902 11 00 | täidiseta pastatooted, kuumtöötlemata ja muul viisil toiduks valmistamata, muna sisaldavad |
| ex 1904 | Teraviljade või teraviljasaaduste paisutamise või röstimise teel saadud toidukaubad (näiteks maisihelbed); eelnevalt kuumtöödeldud või muul viisil toiduks valmistatud mujal nimetamata teravili (v.a mais) teradena, helvestena või muul kujul (v.a püülijahu, lihtjahu ja tangud) toiduks valmistatud teraviljad, kakaod sisaldavad |
| ex 1905 | Leiva- ja saiatooted, valikpagaritooted, koogid, küpsised jms pagaritooted, kakaoga või kakaota; armulaualeib, tühjad kapslid farmaatsiatööstusele, oblaadid, riispaber jms: |
| 1905 20 | piparkoogid jms |
| 1905 31 | magusad küpsised |
| 1905 32 | vahvlid |
| 1905 40 | kuivikud jms, röstitud leiva- ja saiatooted |
| ex 1905 90 | muud, v.a CN-koodide 1905 90 10 – 1905 90 30 alla kuuluvad tooted |
| ex 2105 00 | Jäätis jm toidujää, kakaoga |
| 2208 | Denatureerimata etüülalkohol alkoholisisaldusega alla 80 % mahust; piiritusjoogid, liköör ja muud alkohoolsed joogid: |
| ex 2208 70 | liköör |
| 3502 | Albumiinid (k.a kahe või enama vadakuvalgu kontsentraadid vadakuvalkude sisaldusega üle 80 % kuivaine massist), albuminaadid jm albumiini derivaadid: |
| 3502 11 90 | muu kuivatatud munaalbumiin |
| 3502 19 90 | muu munaalbumiin |

CN-kood

Kirjeldus

ex 0403 10 51 kuni

ex 0403 10 99 ja

ex 0403 90 71 kuni

ex 0403 90 99

Petipiim, kalgendatud piim ja koor, jogurt, kefiir ja muu fermenteeritud või hapendatud piim ja koor, puuvilja-, pähkli- või kakaolisandiga, kontsentreeritud või kontsentreerimata, suhkru- või muu magusaine-, lõhna- ja maitseainetega, pähkli-, kakao- või puuviljalisandiga või ilma.

1806

Šokolaad jm kakaod sisaldavad toiduvalmistised

ex 1901

Mujal nimetamata toiduained rubriikidesse 0401–0404 kuuluvatest kaupadest, mis ei sisalda kakaod või sisaldavad kakaod alla 5 % massist arvestatuna täiesti rasvavabalt

1902 11 00

täidiseta pastatooted, kuumtöötlemata ja muul viisil toiduks valmistamata, muna sisaldavad

ex 1904

Teraviljade või teraviljasaaduste paisutamise või röstimise teel saadud toidukaubad (näiteks maisihelbed); eelnevalt kuumtöödeldud või muul viisil toiduks valmistatud mujal nimetamata teravili (v.a mais) teradena, helvestena või muul kujul (v.a püülijahu, lihtjahu ja tangud) toiduks valmistatud teraviljad, kakaod sisaldavad

ex 1905

Leiva- ja saiatooted, valikpagaritooted, koogid, küpsised jms pagaritooted, kakaoga või kakaota; armulaualeib, tühjad kapslid farmaatsiatööstusele, oblaadid, riispaber jms:

1905 20

piparkoogid jms

1905 31

magusad küpsised

1905 32

vahvlid

1905 40

kuivikud jms, röstitud leiva- ja saiatooted

ex 1905 90

muud, v.a CN-koodide 1905 90 10 – 1905 90 30 alla kuuluvad tooted

ex 2105 00

Jäätis jm toidujää, kakaoga

2208

Denatureerimata etüülalkohol alkoholisisaldusega alla 80 % mahust; piiritusjoogid, liköör ja muud alkohoolsed joogid:

ex 2208 70

liköör

3502

Albumiinid (k.a kahe või enama vadakuvalgu kontsentraadid vadakuvalkude sisaldusega üle 80 % kuivaine massist), albuminaadid jm albumiini derivaadid:

3502 11 90

muu kuivatatud munaalbumiin

3502 19 90

muu munaalbumiin

Kolmapäev, 4. juuli 2012XVIII LISA

SUHKRUT SISALDAVATE KAUPADE LOETELU III OSA III PEATÜKI II JAOS OSUTATUD EKSPORDITOETUSE TAGAMISE EESMÄRGIL

I lisa X osa punktis b loetletud kaubad.

Kolmapäev, 4. juuli 2012XIX LISA

| tuhandetes eurodes |
| --- |
| Eelarveaasta | 2009 | 2010 | Alates 2011. aastast |
| BG | — | — | — |
| CZ | — | — | — |
| DE | — | — | — |
| EL | — | — | — |
| ES | 15 491 | 30 950 | 46 441 |
| FR | 11 849 | 23 663 | 35 512 |
| IT | 13 160 | 26 287 | 39 447 |
| CY | — | — | — |
| LT | — | — | — |
| LU | — | — | — |
| HU | — | — | — |
| MT | — | — | — |
| AT | — | — | — |
| PT | — | — | — |
| RO | — | — | — |
| SI | — | 1 050 | 1 050 |
| SK | — | — | — |
| UK | 160 | 160 | 160 |

tuhandetes eurodes

Eelarveaasta

2009

2010

Alates 2011. aastast

BG

—

—

—

CZ

—

—

—

DE

—

—

—

EL

—

—

—

ES

15 491

30 950

46 441

FR

11 849

23 663

35 512

IT

13 160

26 287

39 447

CY

—

—

—

LT

—

—

—

LU

—

—

—

HU

—

—

—

MT

—

—

—

AT

—

—

—

PT

—

—

—

RO

—

—

—

SI

—

1 050

1 050

SK

—

—

—

UK

160

160

160

Kolmapäev, 4. juuli 2012XX LISA

ARTIKLI 325 LÕIKES 3 OSUTATUD VASTAVUSTABEL

| Määrus (EÜ) nr 1234/2007 | Käesolev määrus |
| --- | --- |
| Artikkel 1 | Artikkel 1 |
| Artikkel 2 | Artikkel 2 |
| Artikkel 3 | Artikkel 3 |
| Artikkel 4 | — |
| Artikkel 5 | Artiklid 4 ja 5 |
| Artikkel 6 | Artikkel 6 |
| Artikkel 7 | Artikkel 7 |
| Artikkel 8 | Artikkel 8 |
| Artikkel 9 | Artikkel 9 |
| Artikkel 10 | Artikkel 10 |
| Artikkel 11 | Artikkel 11 |
| Artikkel 12 | Artikkel 12 |
| Artikkel 13 | Artikkel 13 |
| Artikkel 14 | — |
| Artikkel 15 | — |
| Artikkel 16 | — |
| Artikkel 17 | — |
| Artikli 18 lõiked 1–4 | Artikkel 14 |
| Artikli 18 lõige 5 | — |
| Artikkel 19 | — |
| Artikkel 20 | — |
| Artikkel 21 | — |
| Artikkel 22 | — |
| Artikkel 23 | — |
| Artikkel 24 | — |
| Artikkel 25 | Artikkel 15 |
| Artikkel 26 | Artikkel 16 |
| Artikkel 27 | Artikkel 17 |
| Artikkel 28 | Artikkel 20 |
| Artikkel 29 | Artikkel 21 |
| Artikkel 30 | — |
| Artikkel 31 | Artikkel 22 |
| Artikkel 32 | Artikkel 23 |
| Artikkel 33 | Artikkel 24 |
| Artikkel 34 | Artikkel 25 |
| Artikkel 35 | — |
| Artikkel 36 | — |
| Artikkel 37 | Artikkel 26 |
| Artikkel 38 | Artikkel 27 |
| Artikkel 39 | Artikkel 28 |
| Artikkel 40 | Artikkel 29 |
| Artikkel 41 | Artikkel 30 |
| Artikkel 42 | Artikkel 34 |
| Artikli 43 punktid a–f, i, j ja l | Artiklid 31, 32 ja 33 |
| Artikli 43 punkt k | Artikli 30 lõige 1 |
| Artikli 43 punktid g ja h | Artikkel 80 |
| Artikli 43 punkt m | Artiklid 35 ja 36 |
| Artikkel 44 | Artikkel 37 |
| Artikkel 45 | Artikkel 38 |
| Artikkel 46 | Artikkel 39 |
| Artikkel 47 | Artikkel 40 |
| Artikkel 48 | Artikkel 41 |
| Artikkel 49 | Artikkel 42 |
| Artikkel 50 | Artikkel 43 |
| Artikkel 51 | Artikkel 44 |
| Artikkel 52 | Artikkel 45 |
| Artikkel 52a | — |
| Artikkel 53 | Artikkel 46 |
| Artikkel 54 | Artiklid 47 ja 48 |
| Artikkel 55 | Artikkel 49 |
| Artikkel 56 | Artikkel 50 |
| Artikkel 57 | Artikkel 51 |
| Artikkel 58 | — |
| Artikli 59 lõike 1 esimene lause | Artikkel 52 |
| Artikli 59 lõike 1 teine lõik ja lõige 2 | — |
| Artikli 60 lõiked 1–3 | Artikkel 53 |
| Artikli 60 lõige 4 | — |
| Artikkel 61 | Artikkel 54 |
| Artikkel 62 | Artikkel 55 |
| Artikkel 63 | Artikkel 56 |
| Artikkel 64 | Artikkel 57 |
| Artikkel 65 | Artikkel 58 |
| Artikli 66 lõige 1 | Artikli 59 lõige 1 |
| Artikli 66 lõige 2 | Artikli 59 lõige 2 |
| Artikli 66 lõige 3 | Artikli 59 lõige 3 |
| Artikli 66 lõige 4 | — |
| Artikli 66 lõige 5 | Artikli 59 lõige 4 |
| | Artikli 59 lõige 5 |
| Artikkel 67 | Artikkel 60 |
| Artikkel 68 | Artikkel 61 |
| Artikkel 69 | Artikli 62 lõiked 1 ja 2 |
| | Artikli 62 lõige 3 |
| Artikli 70 lõige 1 kuni lõike 5 esimene lõik | Artikkel 63 |
| Artikli 70 lõike 5 viimane lõik | — |
| Artikkel 71 | Artikkel 64 |
| Artikkel 72 | Artikkel 65 |
| Artikkel 73 | Artikkel 66 |
| Artikkel 74 | Artikkel 67 |
| Artikkel 75 | Artikkel 68 |
| Artikkel 76 | Artikkel 69 |
| Artikkel 77 | Artikkel 70 |
| Artikkel 78 | Artikkel 71 |
| Artikkel 79 | Artikkel 72 |
| Artikkel 80 | Artikli 73 lõige 1 |
| Artikkel 81 | Artikkel 74 |
| Artikli 82 esimene lõik | Artikkel 75 |
| Artikli 82 teine lõik | Artikli 81 punkt i |
| Artikli 83 lõiked 1–3 | Artikkel 76 |
| Artikli 83 lõige 4 | Artikli 81 punkt d |
| Artikkel 84 | Artikkel 77 |
| Artikkel 84a | [Artikli 325 lõige 2] |
| Artikli 85 punktid a, b ja c | Artiklid 78 ja 79 |
| Artikli 85 punkt d | — |
| | Artikkel 80 |
| | Artikkel 81 |
| Artikkel 85a | Artikkel 82 |
| Artikkel 85b | Artikkel 83 |
| Artikkel 85c | Artikkel 84 |
| Artikkel 85d | Artikkel 85 |
| Artikkel 85e | Artiklid 86 ja 87 |
| Artikkel 85f | Artikkel 88 |
| Artikkel 85g | Artikkel 89 |
| Artikkel 85h | Artikkel 90 |
| Artikkel 85i | Artikkel 91 |
| Artikkel 85j | Artikkel 92 |
| Artikkel 85k | Artikkel 93 |
| Artikkel 85l | Artikkel 94 |
| Artikkel 85m | Artikkel 95 |
| Artikkel 85n | Artiklid 96 ja 97 |
| Artiklid 85o–85x | [Artikli 325 lõige 2] |
| Artiklid 86–90 | [Artikli 325 lõige 2] |
| Artiklid 91–95 | [Artikli 325 lõige 2] |
| Artikkel 95a | [Artikli 325 lõige 2] |
| Artikkel 96 | — |
| Artikkel 97 | Artikkel 99 |
| Artikkel 98 | Artikkel 100 |
| Artikkel 99 | Artiklid 101, 103 ja 104 |
| Artikkel 100 | Artiklid 102, 103 ja 104 |
| Artikkel 101 | — |
| Artikkel 102 | Artiklid 108, 109 ja 110 |
| Artikkel 102a | Artiklid 111, 112 ja 113 |
| Artikkel 103 | Artiklid 114, 115 ja 116 |
| Artikkel 103a | Artiklid 117, 118 ja 119 |
| Artikkel 103b | Artikkel 120 |
| Artikkel 103c | Artikkel 121 |
| Artikkel 103d | Artikkel 122 |
| Artikkel 103e | Artikkel 123 |
| Artikkel 103f | Artikkel 124 |
| Artikkel 103g | Artikkel 125 |
| Artikkel 103ga | Artikkel 128 |
| Artikli 103h punktid a–i | Artiklid 126 ja 127 |
| Artikli 103h punkt f | Artiklid 129 ja 130 |
| Artikkel 103i | Artikkel 131 |
| Artikkel 103j | Artikkel 132 |
| Artikkel 103k | Artikkel 133 |
| Artikkel 103l | Artikkel 134 |
| Artikkel 103m | Artikkel 135 |
| Artikkel 103n | Artikkel 136 |
| Artikkel 103o | Artikkel 137 |
| Artikkel 103p | Artikkel 138 |
| Artikkel 103q | Artikkel 139 |
| Artikkel 103r | Artikkel 140 |
| Artikkel 103s | Artikkel 141 |
| Artikkel 103t | Artikkel 142 |
| Artikkel 103u | Artikkel 143 |
| Artikkel 103v | Artikkel 144 |
| Artiklid 103w–103y | [Artikli 325 lõige 2] |
| Artikkel 103z | Artikkel 145 |
| Artikkel 103za | Artiklid 146 ja 147 |
| Artikkel 104 | — |
| Artikkel 105 | Artikkel 148 |
| Artikkel 106 | Artikkel 149 |
| Artikkel 107 | Artikkel 150 |
| Artikkel 108 | Artikkel 151 |
| Artikkel 109 | Artikkel 152 |
| Artikkel 110 | Artiklid 153 ja 154 |
| Artikkel 111 | Artikli 155 lõiked 1, 2 ja 4 |
| [Nõukogu määrus (EMÜ) nr 922/72] | Artikli 155 lõige 3 |
| Artikkel 112 | Artiklid 156 ja 157 |
| Artikli 113 lõige 1 | Artikli 162 lõiked 1 ja 2 ning artikli 172 punkt d |
| Artikli 113 lõike 2 punkt a | Artikli 162 lõige 3 |
| Artikli 113 lõike 2 punkt b | Artikli 162 lõige 2 |
| Artikli 113 lõike 3 esimene lõik | Artikkel 161 |
| Artikli 113 lõike 3 teine lõik | Artikkel 171 |
| Artikkel 113a | [Artikli 325 lõige 2] |
| Artikli 113b lõige 1 | Artikli 163 lõige 1 koostoimes XII lisa I osaga |
| Artikli 113b lõige 2 | XII lisa I osa II punkti punkt 4 |
| Artikkel 113c | Artikkel 98 |
| Artikli 113d lõike 1 esimene lõik | Artikli 163 lõige 2 |
| Artikli 113d lõike 1 teine lõik | XII lisa II osa punkti 1 viies lõik |
| Artikli 113d lõige 2 | Artikli 163 lõige 3 |
| Artikli 113d lõige 3 | Artikkel 167 |
| Artikkel 114 | [Artikli 325 lõige 2] |
| Artikkel 115 | [Artikli 325 lõige 2] |
| Artikkel 116 | [Artikli 325 lõige 2] |
| Artikli 117 lõiked 1–4 | [Artikli 325 lõige 2] |
| Artikli 117 lõige 5 | Artikli 162 lõige 1 |
| Artikkel 118 | Artikli 163 lõige 2 koostoimes XII lisa VII osa esimese ja teise lõiguga |
| Artikkel 118a | Artikkel 173 |
| Artikkel 118b | Artikkel 174 |
| Artikkel 118c | Artikkel 175 |
| Artikkel 118d | Artikkel 176 |
| Artikkel 118e | Artikkel 177 |
| Artikkel 118f | Artikkel 178 |
| Artikkel 118g | Artikkel 179 |
| Artikkel 118h | Artikkel 180 |
| Artikkel 118i | Artikkel 181 |
| Artikkel 118j | Artikkel 182 |
| Artikkel 118k | Artikkel 183 |
| Artikkel 118l | Artikkel 184 |
| Artikkel 118m | Artikkel 185 |
| Artikkel 118n | Artikkel 186 |
| Artikkel 118o | Artikkel 187 |
| Artikkel 118p | Artikkel 188 |
| Artikkel 118q | Artikkel 189 |
| Artikkel 118r | Artikkel 190 |
| Artikkel 118s | Artikkel 191 |
| Artikkel 118t | Artikkel 192 |
| Artikkel 118u | Artikkel 196 |
| Artikkel 118v | Artikkel 197 |
| Artikkel 118w | Artikkel 201 |
| Artikkel 118x | Artikkel 202 |
| Artikkel 118y | Artikkel 203 |
| Artikkel 118z | Artikkel 204 |
| Artikkel 118za | Artikkel 205 |
| Artikkel 118zb | Artikkel 206 |
| Artikkel 119 | Artikli 105 lõige 1 |
| Artikkel 120 | Artikli 162 lõike 2 punktid e ja g ning artikli 172 punkt d |
| Artikkel 120a | Artikkel 166 |
| Artikkel 120b | — |
| Artikkel 120c | Artikli 165 lõige 2 |
| Artikkel 120d | Artikli 168 lõige 2 |
| Artikli 120e lõige 1 | Artikli 162 lõike 2 punktid g ja n ning artikli 172 punkt d |
| Artikli 120e lõige 2 | Artikli 168 lõige 3 |
| Artikkel 120f | Artikli 165 lõige 3 |
| Artikkel 120g | Artikli 165 lõige 1 ja artikli 172 punkt d |
| Artikli 121 punkti a alapunkt i | Artikli 162 lõige 1 ja artikli 172 punkt d |
| Artikli 121 punkti a alapunkt ii | Artikli 162 lõike 2 punkt d ja artikli 172 punkt d |
| Artikli 121 punkti a alapunkt iii | Artiklid 161 ja 169 |
| Artikli 121 punkti a alapunkt iv | Artikli 163 lõige 2 ja artikli 172 punkt d |
| Artikli 121 punkti b alapunkt i | Artikli 172 punktid b ja c |
| Artikli 121 punkti b alapunkt ii | Artikli 163 lõige 3 ja artikli 172 punktid b ja c |
| Artikli 121 punkti c alapunkt i | Artikli 172 punktid b ja c |
| Artikli 121 punkti c alapunkt ii | Artikli 172 punkt d |
| Artikli 121 punkti c alapunkt iii | Artikli 172 punkt d |
| Artikli 121 punkti c alapunkt iv | Artikli 162 lõike 2 punkt u ja artikli 172 punkt d |
| Artikli 121 punkti d alapunkt i | Artikli 162 lõike 2 punkt a ja artikli 172 punkt d |
| Artikli 121 punkti d alapunkt ii | Artikli 162 lõike 2 punkt k ja artikli 172 punkt d |
| Artikli 121 punkti d alapunkt iii | Artikli 162 lõike 2 punkt e ja artikli 172 punkt d |
| Artikli 121 punkti d alapunkt iv | Artikli 162 lõike 2 punkt b ja artikli 172 punkt d |
| Artikli 121 punkti d alapunkt v | Artikli 162 lõike 2 punkt d ja artikli 172 punkt d |
| Artikli 121 punkti d alapunkt vi | Artikkel 179 ja artikli 172 punkt i |
| Artikli 121 punkti d alapunkt vii | Artikli 162 lõike 2 punkt g ja artikli 172 punkt d |
| Artikli 121 punkti e alapunkt i | Artikli 162 lõike 2 punkt a ja artikli 172 punkt d |
| Artikli 121 punkti e alapunkt ii | Artikli 162 lõike 2 punkt a ja artikli 172 punkt d |
| Artikli 121 punkti e alapunkt iii | Artikli 162 lõike 2 punkt b ja artikli 172 punkt d |
| Artikli 121 punkti e alapunkt iv | Artikli 162 lõike 2 punktid d ja p ning artikli 172 punkt d |
| Artikli 121 punkti e alapunkt v | Artikli 162 lõike 2 punktid d, g ja i ning artikli 172 punkt d |
| Artikli 121 punkti e alapunkt vi | Artikli 162 lõige 1 ja lõike 2 punkt s ning artikli 172 punkt d |
| Artikli 121 punkti e alapunkt vii | Artikli 162 lõike 2 punktid m ja n ning artikli 172 punkt d |
| Artikli 121 punkti f alapunkt i | Artikli 162 lõike 2 punkt a ja artikli 172 punkt d |
| Artikli 121 punkti f alapunkt ii | Artikli 162 lõike 2 punkt a ja artikli 172 punkt d |
| Artikli 121 punkti f alapunkt iii | Artikli 162 lõike 2 punkt d, artikkel 169 ja artikli 172 punkt d |
| Artikli 121 punkti f alapunkt iv | Artikli 162 lõike 2 punkt p ja artikli 172 punkt d |
| Artikli 121 punkti f alapunkt v | Artikli 162 lõike 2 punkt o ja artikli 172 punkt d |
| Artikli 121 punkti f alapunkt vi | Artikli 162 lõike 2 punkt u ja artikli 172 punkt d |
| Artikli 121 punkti f alapunkt vii | Artikli 162 lõike 2 punkt p ja artikli 172 punkt d |
| Artikli 121 punkt g | Artikli 162 lõike 2 punkt e ja artikli 172 punkt d |
| Artikli 121 punkt h | Artikli 172 punkt d |
| Artikli 121 punkt i | Artiklid 106 ja 107 |
| Artikli 121 punkti j alapunkt i | Artikli 162 lõike 2 punkt d ja artikli 172 punkt d |
| Artikli 121 punkti j alapunkt ii | Artikkel 169 ja artikli 172 punkt d |
| Artikli 121 punkt k | Artiklid 193, 194 ja 195 |
| Artikli 121 punkt l | Artiklid 198, 199 ja 200 |
| Artikli 121 punkt m | Artiklid 207 ja 208 |
| Artikli 121 lõige 2 | Artikli 162 lõige 3 ja artikli 172 punktid b ja c |
| Artikli 121 lõige 3 | Artikli 162 lõike 2 punkt g ja artikli 172 punkt d |
| Artikli 121 lõike 4 punkt a | — |
| Artikli 121 lõike 4 punkt b | Artikli 162 lõike 2 punktid g ja n |
| Artikli 121 lõike 4 punkt c | Artikli 162 lõike 2 punktid g ja n |
| Artikli 121 lõike 4 punkt d | Artikli 162 lõike 2 punkt h |
| Artikli 121 lõike 4 punkt e | Artikli 162 lõike 2 punkt f |
| Artikli 121 lõike 4 punkt f | Artikli 162 lõike 2 punkt g |
| Artikli 121 lõike 4 punkt g | Artikli 162 lõike 2 punkt s |
| Artikkel 122 | Artikkel 209 |
| | Artikli 209 punkti a alapunkt iv |
| Artikkel 123 | Artikli 210 lõiked 1, 2 ja 3 |
| | Artikli 210 lõige 4 |
| Artikkel 124 | Artikkel 211 |
| Artikkel 125 | Artikkel 212 |
| Artikkel 125a | Artikkel 213 |
| Artikkel 125b | Artikkel 214 |
| Artikkel 125c | Artikkel 215 |
| Artikkel 125d | Artikkel 216 |
| Artikkel 125e | Artikkel 217 |
| Artikkel 125f | Artikkel 218 |
| Artikkel 125g | Artikkel 219 |
| Artikkel 125h | Artikkel 220 |
| Artikkel 125i | Artikkel 221 |
| Artikkel 125j | Artikkel 222 |
| Artikkel 125k | Artikkel 223 |
| Artikkel 125l | Artikkel 224 |
| Artikkel 125m | Artikkel 225 |
| Artikkel 125n | Artikkel 226 |
| Artikkel 125o | Artikkel 227 |
| Artikkel 126 | Artikkel 228 |
| | Artikkel 229 |
| Artikkel 127 | Artikkel 230 |
| Artikkel 128 | Artikkel 231 |
| Artikkel 129 | Artikkel 232 |
| Artikkel 130 | Artikkel 233 |
| Artikkel 131 | Artikkel 234 |
| Artikkel 132 | Artikkel 235 |
| Artikkel 133 | Artikkel 236 |
| Artikkel 133a | Artikkel 237 |
| Artikkel 134 | Artiklid 238 ja 239 |
| Artikkel 135 | Artikkel 240 |
| Artikkel 136 | Artikkel 241 |
| Artikkel 137 | Artikkel 242 |
| Artikkel 138 | Artikkel 243 |
| Artikkel 139 | Artikkel 244 |
| Artikkel 140 | Artikkel 245 |
| Artikkel 140a | Artikkel 246 |
| Artikkel 141 | Artikkel 247 |
| Artikkel 142 | Artikkel 248 |
| Artikkel 143 | Artiklid 249 ja 250 |
| Artikkel 144 | Artikkel 251 |
| Artikkel 145 | Artikli 254 lõike 1 punkt a |
| Artikkel 146 | Artikkel 252 |
| Artikkel 147 | — |
| Artikkel 148 | Artiklid 253, 254 ja 255 |
| Artikkel 149 | Artikkel 256 |
| Artikkel 150 | Artikkel 257 |
| Artikkel 151 | Artikkel 258 |
| Artikkel 152 | Artikkel 259 |
| Artikli 153 lõiked 1, 2 ja 3 | Artikkel 260 |
| Artikli 153 lõige 4 | — |
| Artikkel 154 | — |
| Artikkel 155 | — |
| Artikkel 156 | Artiklid 261 ja 262 |
| Artikkel 157 | Artikkel 263 |
| Artikkel 158 | Artikkel 264 |
| Artikkel 158a | Artiklid 170 ja 172 |
| Artikkel 159 | Artikkel 265 |
| Artikkel 160 | Artikkel 266 |
| Artikkel 161 | Artiklid 267, 268, 269 ja 270 |
| Artikkel 162 | Artikkel 271 |
| Artikkel 163 | Artikkel 272 |
| Artikli 164 lõiked 1 ja 2 | Artikkel 273 |
| Artikli 164 lõiked 3 ja 4 | [Artikli 43 lõige 3] |
| Artikkel 165 | [Artikli 43 lõige 3] |
| Artikkel 166 | [Artikli 43 lõige 3] |
| Artikkel 167 | Artikkel 274 |
| Artikkel 168 | Artikkel 275 |
| Artikkel 169 | Artikkel 276 |
| Artikkel 170 | Artiklid 277 ja 278 |
| Artikkel 171 | Artikkel 279 |
| Artikkel 172 | Artikkel 280 |
| Artikkel 173 | Artikkel 281 |
| Artikkel 174 | Artikkel 282 |
| Artikkel 175 | Artikkel 283 |
| Artikkel 176 | Artikkel 284 |
| Artikkel 176a | Artikkel 285 |
| Artikkel 177 | Artikkel 286 |
| | Artikkel 287 |
| Artikkel 178 | Artikkel 288 |
| Artikkel 179 | Artikkel 289 |
| Artikkel 180 | Artikkel 290 |
| Artikkel 181 | Artikli 291 lõige 1 |
| Artikli 182 lõige 1 | Artikkel 292 |
| Artikli 182 lõige 2 | — |
| Artikli 182 lõige 3 | Artikkel 293 |
| Artikli 182 lõige 4 | Artikkel 294 |
| Artikli 182 lõige 5 | Artikkel 295 |
| Artikli 182 lõige 6 | Artikkel 296 |
| Artikli 182 lõige 7 | Artikli 291 lõige 2 |
| Artikkel 182a | Artikkel 297 |
| Artikkel 183 | Artikkel 309 |
| | Artikkel 310 |
| | Artikkel 311 |
| Artikkel 184 | Artikli 302 lõiked 1–7 |
| | Artikli 302 lõige 8 |
| Artikkel 185 | Artikkel 303 |
| Artikkel 185a | Artikkel 304 |
| Artikkel 185b | Artikkel 305 |
| Artikkel 185c | Artikkel 306 |
| Artikkel 185d | Artikkel 307 |
| Artikkel 186 | Artikkel 298 |
| Artikkel 187 | Artikkel 299 |
| Artikkel 188 | Artiklid 300 ja 301 |
| Artikli 188a lõiked 1, 2, 5, 6 ja 7 | Artikkel 302 |
| Artikli 188a lõiked 3 ja 4 | [Artikli 325 lõige 2] |
| Artikkel 189 | Artikkel 312 |
| Artikkel 190 | Artikkel 313 |
| Artikkel 190a | Artikkel 314 |
| Artikkel 191 | Artikkel 315 |
| Artikkel 192 | Artikkel 316 |
| Artikkel 193 | Artikkel 317 |
| Artikkel 194 | Artikkel 318 |
| Artikkel 194a | Artikkel 319 |
| | Artikkel 320 |
| | Artikkel 321 |
| | Artikkel 322 |
| Artikkel 195 | Artikkel 323 |
| Artikkel 196 | Artikkel 324 |
| Artikkel 197 | — |
| Artikkel 198 | — |
| Artikkel 199 | — |
| Artikkel 200 | — |
| Artikkel 201 | Artikkel 325 |
| | Artikkel 326 |
| Artikkel 202 | — |
| Artikkel 203 | — |
| Artikkel 203a | Artikkel 327 |
| Artikkel 203b | Artikkel 328 |
| Artikkel 204 | Artikkel 329 |
| I lisa | I lisa |
| II lisa | II lisa |
| III lisa | III lisa |
| IV lisa | IV lisa |
| V lisa | V lisa |
| VI lisa | VI lisa |
| VII lisa | — |
| VIIa lisa | — |
| VIIb lisa | — |
| VIIc lisa | — |
| VIII lisa | VII lisa |
| IX lisa | VIII lisa |
| X lisa | IX lisa |
| Xa lisa | — |
| Xb lisa | X lisa |
| Xc lisa | XIX lisa |
| Xd lisa | — |
| Xe lisa | — |
| XI lisa | — |
| | XI lisa |
| XIa lisa I osa | XII lisa I osa I punkti esimene lõik |
| XIa lisa II punkti esimene lõik | XII lisa I osa I punkti teine lõik |
| XIa lisa II punkti teine lõik | — |
| XIa lisa III osa punkt 1 | XII lisa esimene lõik |
| XIa lisa III osa punkt 2 | XII lisa II osa punkt 1 |
| XIa lisa III osa punkt 3 | XII lisa II osa punkt 2 |
| XIa lisa III osa punkt 4 | XII lisa II osa punkt 3 |
| XIa lisa IV–IX osa | [Artikli 325 lõige 2] |
| XIb lisa | XII lisa II osa |
| XIb lisa liide | XII lisa II osa liide |
| XII lisa punkt I | — |
| XII lisa II osa punkt 1 | XII lisa III osa punkt 1 |
| XII lisa II osa punkt 2 | XII lisa III osa punkt 2 |
| XII lisa II osa punkt 3 | XII lisa III osa punkt 3 |
| XII lisa II osa punkt 4 | XII lisa III osa punkt 4 |
| XII lisa III osa punkt 1 | XII lisa III osa punkt 5 |
| XII lisa III osa punkt 2 | XII lisa III osa punkt 6 |
| XII lisa IV osa punkt 1 | Artikli 172 punktid b ja c |
| XII lisa IV osa punkt 2 | [Artikli 325 lõige 2] |
| XIII lisa punkt I | XII lisa IV osa I punkt |
| XIII lisa II punkt | XII lisa IV osa II punkt |
| XIII lisa III punkt | XII lisa IV osa III punkt |
| XIII lisa IV punkt | Artikkel 161 ja artikli 163 lõige 2 |
| XIII lisa V punkt | — |
| XIII lisa VI punkti esimene lõik | — |
| XIII lisa VI punkti teine lõik | [Artikli 325 lõige 2] |
| XIV lisa A osa | Artikli 162 lõige 1, lõike 2 punktid b ja d, artikkel 169 ja artikli 172 punkt d |
| XIV lisa B jao I punkti alapunkt 1 | XII lisa V osa punkt I |
| XIV lisa B jao I punkti alapunktid 2 ja 3 | Artikli 162 lõige 1 ja artikli 172 punkt d |
| XIV lisa B jao II punkt | XII lisa V osa punkt II |
| XIV lisa B jao III punkt ja C jagu | [Artikli 325 lõige 2] |
| XV lisa I osa punkt 1 | XII lisa VI osa esimene lõik |
| XV lisa I punkti alapunkti 2 esimene ja teine lõik | XII lisa VI osa esimene ja kolmas lõik |
| XV lisa I osa punkti 2 kolmas lõik | XII lisa VI osa kuues lõik |
| XV lisa II, III ja VI punkt | [Artikli 325 lõige 2] |
| XV lisa IV osa punkt 1 | Artikli 168 lõige 1 |
| XV lisa IV punkti alapunktid 2 ja 3 | [Artikli 325 lõige 2] |
| XV lisa V punkt | Artikkel 161 ja artikli 163 lõige 2 |
| XV lisa VI punkt | [Artikli 325 lõige 2] |
| XV lisa liide | XII lisa VI osa seitsmes lõik |
| XVa lisa | XIII lisa I osa |
| XVb lisa | XIII lisa II osa |
| XVI lisa | XII lisa VII osa |
| XVIa lisa | XIV lisa |
| XVII lisa | XV lisa |
| XVIII lisa | XVI lisa |
| XIX lisa | — |
| XX lisa | XVII lisa |
| XXI lisa | XVIII lisa |
| XXII lisa | — |
| | XX lisa |

Määrus (EÜ) nr 1234/2007

Käesolev määrus

Artikkel 1

Artikkel 1

Artikkel 2

Artikkel 2

Artikkel 3

Artikkel 3

Artikkel 4

—

Artikkel 5

Artiklid 4 ja 5

Artikkel 6

Artikkel 6

Artikkel 7

Artikkel 7

Artikkel 8

Artikkel 8

Artikkel 9

Artikkel 9

Artikkel 10

Artikkel 10

Artikkel 11

Artikkel 11

Artikkel 12

Artikkel 12

Artikkel 13

Artikkel 13

Artikkel 14

—

Artikkel 15

—

Artikkel 16

—

Artikkel 17

—

Artikli 18 lõiked 1–4

Artikkel 14

Artikli 18 lõige 5

—

Artikkel 19

—

Artikkel 20

—

Artikkel 21

—

Artikkel 22

—

Artikkel 23

—

Artikkel 24

—

Artikkel 25

Artikkel 15

Artikkel 26

Artikkel 16

Artikkel 27

Artikkel 17

Artikkel 28

Artikkel 20

Artikkel 29

Artikkel 21

Artikkel 30

—

Artikkel 31

Artikkel 22

Artikkel 32

Artikkel 23

Artikkel 33

Artikkel 24

Artikkel 34

Artikkel 25

Artikkel 35

—

Artikkel 36

—

Artikkel 37

Artikkel 26

Artikkel 38

Artikkel 27

Artikkel 39

Artikkel 28

Artikkel 40

Artikkel 29

Artikkel 41

Artikkel 30

Artikkel 42

Artikkel 34

Artikli 43 punktid a–f, i, j ja l

Artiklid 31, 32 ja 33

Artikli 43 punkt k

Artikli 30 lõige 1

Artikli 43 punktid g ja h

Artikkel 80

Artikli 43 punkt m

Artiklid 35 ja 36

Artikkel 44

Artikkel 37

Artikkel 45

Artikkel 38

Artikkel 46

Artikkel 39

Artikkel 47

Artikkel 40

Artikkel 48

Artikkel 41

Artikkel 49

Artikkel 42

Artikkel 50

Artikkel 43

Artikkel 51

Artikkel 44

Artikkel 52

Artikkel 45

Artikkel 52a

—

Artikkel 53

Artikkel 46

Artikkel 54

Artiklid 47 ja 48

Artikkel 55

Artikkel 49

Artikkel 56

Artikkel 50

Artikkel 57

Artikkel 51

Artikkel 58

—

Artikli 59 lõike 1 esimene lause

Artikkel 52

Artikli 59 lõike 1 teine lõik ja lõige 2

—

Artikli 60 lõiked 1–3

Artikkel 53

Artikli 60 lõige 4

—

Artikkel 61

Artikkel 54

Artikkel 62

Artikkel 55

Artikkel 63

Artikkel 56

Artikkel 64

Artikkel 57

Artikkel 65

Artikkel 58

Artikli 66 lõige 1

Artikli 59 lõige 1

Artikli 66 lõige 2

Artikli 59 lõige 2

Artikli 66 lõige 3

Artikli 59 lõige 3

Artikli 66 lõige 4

—

Artikli 66 lõige 5

Artikli 59 lõige 4

Artikli 59 lõige 5

Artikkel 67

Artikkel 60

Artikkel 68

Artikkel 61

Artikkel 69

Artikli 62 lõiked 1 ja 2

Artikli 62 lõige 3

Artikli 70 lõige 1 kuni lõike 5 esimene lõik

Artikkel 63

Artikli 70 lõike 5 viimane lõik

—

Artikkel 71

Artikkel 64

Artikkel 72

Artikkel 65

Artikkel 73

Artikkel 66

Artikkel 74

Artikkel 67

Artikkel 75

Artikkel 68

Artikkel 76

Artikkel 69

Artikkel 77

Artikkel 70

Artikkel 78

Artikkel 71

Artikkel 79

Artikkel 72

Artikkel 80

Artikli 73 lõige 1

Artikkel 81

Artikkel 74

Artikli 82 esimene lõik

Artikkel 75

Artikli 82 teine lõik

Artikli 81 punkt i

Artikli 83 lõiked 1–3

Artikkel 76

Artikli 83 lõige 4

Artikli 81 punkt d

Artikkel 84

Artikkel 77

Artikkel 84a

[Artikli 325 lõige 2]

Artikli 85 punktid a, b ja c

Artiklid 78 ja 79

Artikli 85 punkt d

—

Artikkel 80

Artikkel 81

Artikkel 85a

Artikkel 82

Artikkel 85b

Artikkel 83

Artikkel 85c

Artikkel 84

Artikkel 85d

Artikkel 85

Artikkel 85e

Artiklid 86 ja 87

Artikkel 85f

Artikkel 88

Artikkel 85g

Artikkel 89

Artikkel 85h

Artikkel 90

Artikkel 85i

Artikkel 91

Artikkel 85j

Artikkel 92

Artikkel 85k

Artikkel 93

Artikkel 85l

Artikkel 94

Artikkel 85m

Artikkel 95

Artikkel 85n

Artiklid 96 ja 97

Artiklid 85o–85x

[Artikli 325 lõige 2]

Artiklid 86–90

[Artikli 325 lõige 2]

Artiklid 91–95

[Artikli 325 lõige 2]

Artikkel 95a

[Artikli 325 lõige 2]

Artikkel 96

—

Artikkel 97

Artikkel 99

Artikkel 98

Artikkel 100

Artikkel 99

Artiklid 101, 103 ja 104

Artikkel 100

Artiklid 102, 103 ja 104

Artikkel 101

—

Artikkel 102

Artiklid 108, 109 ja 110

Artikkel 102a

Artiklid 111, 112 ja 113

Artikkel 103

Artiklid 114, 115 ja 116

Artikkel 103a

Artiklid 117, 118 ja 119

Artikkel 103b

Artikkel 120

Artikkel 103c

Artikkel 121

Artikkel 103d

Artikkel 122

Artikkel 103e

Artikkel 123

Artikkel 103f

Artikkel 124

Artikkel 103g

Artikkel 125

Artikkel 103ga

Artikkel 128

Artikli 103h punktid a–i

Artiklid 126 ja 127

Artikli 103h punkt f

Artiklid 129 ja 130

Artikkel 103i

Artikkel 131

Artikkel 103j

Artikkel 132

Artikkel 103k

Artikkel 133

Artikkel 103l

Artikkel 134

Artikkel 103m

Artikkel 135

Artikkel 103n

Artikkel 136

Artikkel 103o

Artikkel 137

Artikkel 103p

Artikkel 138

Artikkel 103q

Artikkel 139

Artikkel 103r

Artikkel 140

Artikkel 103s

Artikkel 141

Artikkel 103t

Artikkel 142

Artikkel 103u

Artikkel 143

Artikkel 103v

Artikkel 144

Artiklid 103w–103y

[Artikli 325 lõige 2]

Artikkel 103z

Artikkel 145

Artikkel 103za

Artiklid 146 ja 147

Artikkel 104

—

Artikkel 105

Artikkel 148

Artikkel 106

Artikkel 149

Artikkel 107

Artikkel 150

Artikkel 108

Artikkel 151

Artikkel 109

Artikkel 152

Artikkel 110

Artiklid 153 ja 154

Artikkel 111

Artikli 155 lõiked 1, 2 ja 4

[Nõukogu määrus (EMÜ) nr 922/72]

Artikli 155 lõige 3

Artikkel 112

Artiklid 156 ja 157

Artikli 113 lõige 1

Artikli 162 lõiked 1 ja 2 ning artikli 172 punkt d

Artikli 113 lõike 2 punkt a

Artikli 162 lõige 3

Artikli 113 lõike 2 punkt b

Artikli 162 lõige 2

Artikli 113 lõike 3 esimene lõik

Artikkel 161

Artikli 113 lõike 3 teine lõik

Artikkel 171

Artikkel 113a

[Artikli 325 lõige 2]

Artikli 113b lõige 1

Artikli 163 lõige 1 koostoimes XII lisa I osaga

Artikli 113b lõige 2

XII lisa I osa II punkti punkt 4

Artikkel 113c

Artikkel 98

Artikli 113d lõike 1 esimene lõik

Artikli 163 lõige 2

Artikli 113d lõike 1 teine lõik

XII lisa II osa punkti 1 viies lõik

Artikli 113d lõige 2

Artikli 163 lõige 3

Artikli 113d lõige 3

Artikkel 167

Artikkel 114

[Artikli 325 lõige 2]

Artikkel 115

[Artikli 325 lõige 2]

Artikkel 116

[Artikli 325 lõige 2]

Artikli 117 lõiked 1–4

[Artikli 325 lõige 2]

Artikli 117 lõige 5

Artikli 162 lõige 1

Artikkel 118

Artikli 163 lõige 2 koostoimes XII lisa VII osa esimese ja teise lõiguga

Artikkel 118a

Artikkel 173

Artikkel 118b

Artikkel 174

Artikkel 118c

Artikkel 175

Artikkel 118d

Artikkel 176

Artikkel 118e

Artikkel 177

Artikkel 118f

Artikkel 178

Artikkel 118g

Artikkel 179

Artikkel 118h

Artikkel 180

Artikkel 118i

Artikkel 181

Artikkel 118j

Artikkel 182

Artikkel 118k

Artikkel 183

Artikkel 118l

Artikkel 184

Artikkel 118m

Artikkel 185

Artikkel 118n

Artikkel 186

Artikkel 118o

Artikkel 187

Artikkel 118p

Artikkel 188

Artikkel 118q

Artikkel 189

Artikkel 118r

Artikkel 190

Artikkel 118s

Artikkel 191

Artikkel 118t

Artikkel 192

Artikkel 118u

Artikkel 196

Artikkel 118v

Artikkel 197

Artikkel 118w

Artikkel 201

Artikkel 118x

Artikkel 202

Artikkel 118y

Artikkel 203

Artikkel 118z

Artikkel 204

Artikkel 118za

Artikkel 205

Artikkel 118zb

Artikkel 206

Artikkel 119

Artikli 105 lõige 1

Artikkel 120

Artikli 162 lõike 2 punktid e ja g ning artikli 172 punkt d

Artikkel 120a

Artikkel 166

Artikkel 120b

—

Artikkel 120c

Artikli 165 lõige 2

Artikkel 120d

Artikli 168 lõige 2

Artikli 120e lõige 1

Artikli 162 lõike 2 punktid g ja n ning artikli 172 punkt d

Artikli 120e lõige 2

Artikli 168 lõige 3

Artikkel 120f

Artikli 165 lõige 3

Artikkel 120g

Artikli 165 lõige 1 ja artikli 172 punkt d

Artikli 121 punkti a alapunkt i

Artikli 162 lõige 1 ja artikli 172 punkt d

Artikli 121 punkti a alapunkt ii

Artikli 162 lõike 2 punkt d ja artikli 172 punkt d

Artikli 121 punkti a alapunkt iii

Artiklid 161 ja 169

Artikli 121 punkti a alapunkt iv

Artikli 163 lõige 2 ja artikli 172 punkt d

Artikli 121 punkti b alapunkt i

Artikli 172 punktid b ja c

Artikli 121 punkti b alapunkt ii

Artikli 163 lõige 3 ja artikli 172 punktid b ja c

Artikli 121 punkti c alapunkt i

Artikli 172 punktid b ja c

Artikli 121 punkti c alapunkt ii

Artikli 172 punkt d

Artikli 121 punkti c alapunkt iii

Artikli 172 punkt d

Artikli 121 punkti c alapunkt iv

Artikli 162 lõike 2 punkt u ja artikli 172 punkt d

Artikli 121 punkti d alapunkt i

Artikli 162 lõike 2 punkt a ja artikli 172 punkt d

Artikli 121 punkti d alapunkt ii

Artikli 162 lõike 2 punkt k ja artikli 172 punkt d

Artikli 121 punkti d alapunkt iii

Artikli 162 lõike 2 punkt e ja artikli 172 punkt d

Artikli 121 punkti d alapunkt iv

Artikli 162 lõike 2 punkt b ja artikli 172 punkt d

Artikli 121 punkti d alapunkt v

Artikli 162 lõike 2 punkt d ja artikli 172 punkt d

Artikli 121 punkti d alapunkt vi

Artikkel 179 ja artikli 172 punkt i

Artikli 121 punkti d alapunkt vii

Artikli 162 lõike 2 punkt g ja artikli 172 punkt d

Artikli 121 punkti e alapunkt i

Artikli 162 lõike 2 punkt a ja artikli 172 punkt d

Artikli 121 punkti e alapunkt ii

Artikli 162 lõike 2 punkt a ja artikli 172 punkt d

Artikli 121 punkti e alapunkt iii

Artikli 162 lõike 2 punkt b ja artikli 172 punkt d

Artikli 121 punkti e alapunkt iv

Artikli 162 lõike 2 punktid d ja p ning artikli 172 punkt d

Artikli 121 punkti e alapunkt v

Artikli 162 lõike 2 punktid d, g ja i ning artikli 172 punkt d

Artikli 121 punkti e alapunkt vi

Artikli 162 lõige 1 ja lõike 2 punkt s ning artikli 172 punkt d

Artikli 121 punkti e alapunkt vii

Artikli 162 lõike 2 punktid m ja n ning artikli 172 punkt d

Artikli 121 punkti f alapunkt i

Artikli 162 lõike 2 punkt a ja artikli 172 punkt d

Artikli 121 punkti f alapunkt ii

Artikli 162 lõike 2 punkt a ja artikli 172 punkt d

Artikli 121 punkti f alapunkt iii

Artikli 162 lõike 2 punkt d, artikkel 169 ja artikli 172 punkt d

Artikli 121 punkti f alapunkt iv

Artikli 162 lõike 2 punkt p ja artikli 172 punkt d

Artikli 121 punkti f alapunkt v

Artikli 162 lõike 2 punkt o ja artikli 172 punkt d

Artikli 121 punkti f alapunkt vi

Artikli 162 lõike 2 punkt u ja artikli 172 punkt d

Artikli 121 punkti f alapunkt vii

Artikli 162 lõike 2 punkt p ja artikli 172 punkt d

Artikli 121 punkt g

Artikli 162 lõike 2 punkt e ja artikli 172 punkt d

Artikli 121 punkt h

Artikli 172 punkt d

Artikli 121 punkt i

Artiklid 106 ja 107

Artikli 121 punkti j alapunkt i

Artikli 162 lõike 2 punkt d ja artikli 172 punkt d

Artikli 121 punkti j alapunkt ii

Artikkel 169 ja artikli 172 punkt d

Artikli 121 punkt k

Artiklid 193, 194 ja 195

Artikli 121 punkt l

Artiklid 198, 199 ja 200

Artikli 121 punkt m

Artiklid 207 ja 208

Artikli 121 lõige 2

Artikli 162 lõige 3 ja artikli 172 punktid b ja c

Artikli 121 lõige 3

Artikli 162 lõike 2 punkt g ja artikli 172 punkt d

Artikli 121 lõike 4 punkt a

—

Artikli 121 lõike 4 punkt b

Artikli 162 lõike 2 punktid g ja n

Artikli 121 lõike 4 punkt c

Artikli 162 lõike 2 punktid g ja n

Artikli 121 lõike 4 punkt d

Artikli 162 lõike 2 punkt h

Artikli 121 lõike 4 punkt e

Artikli 162 lõike 2 punkt f

Artikli 121 lõike 4 punkt f

Artikli 162 lõike 2 punkt g

Artikli 121 lõike 4 punkt g

Artikli 162 lõike 2 punkt s

Artikkel 122

Artikkel 209

Artikli 209 punkti a alapunkt iv

Artikkel 123

Artikli 210 lõiked 1, 2 ja 3

Artikli 210 lõige 4

Artikkel 124

Artikkel 211

Artikkel 125

Artikkel 212

Artikkel 125a

Artikkel 213

Artikkel 125b

Artikkel 214

Artikkel 125c

Artikkel 215

Artikkel 125d

Artikkel 216

Artikkel 125e

Artikkel 217

Artikkel 125f

Artikkel 218

Artikkel 125g

Artikkel 219

Artikkel 125h

Artikkel 220

Artikkel 125i

Artikkel 221

Artikkel 125j

Artikkel 222

Artikkel 125k

Artikkel 223

Artikkel 125l

Artikkel 224

Artikkel 125m

Artikkel 225

Artikkel 125n

Artikkel 226

Artikkel 125o

Artikkel 227

Artikkel 126

Artikkel 228

Artikkel 229

Artikkel 127

Artikkel 230

Artikkel 128

Artikkel 231

Artikkel 129

Artikkel 232

Artikkel 130

Artikkel 233

Artikkel 131

Artikkel 234

Artikkel 132

Artikkel 235

Artikkel 133

Artikkel 236

Artikkel 133a

Artikkel 237

Artikkel 134

Artiklid 238 ja 239

Artikkel 135

Artikkel 240

Artikkel 136

Artikkel 241

Artikkel 137

Artikkel 242

Artikkel 138

Artikkel 243

Artikkel 139

Artikkel 244

Artikkel 140

Artikkel 245

Artikkel 140a

Artikkel 246

Artikkel 141

Artikkel 247

Artikkel 142

Artikkel 248

Artikkel 143

Artiklid 249 ja 250

Artikkel 144

Artikkel 251

Artikkel 145

Artikli 254 lõike 1 punkt a

Artikkel 146

Artikkel 252

Artikkel 147

—

Artikkel 148

Artiklid 253, 254 ja 255

Artikkel 149

Artikkel 256

Artikkel 150

Artikkel 257

Artikkel 151

Artikkel 258

Artikkel 152

Artikkel 259

Artikli 153 lõiked 1, 2 ja 3

Artikkel 260

Artikli 153 lõige 4

—

Artikkel 154

—

Artikkel 155

—

Artikkel 156

Artiklid 261 ja 262

Artikkel 157

Artikkel 263

Artikkel 158

Artikkel 264

Artikkel 158a

Artiklid 170 ja 172

Artikkel 159

Artikkel 265

Artikkel 160

Artikkel 266

Artikkel 161

Artiklid 267, 268, 269 ja 270

Artikkel 162

Artikkel 271

Artikkel 163

Artikkel 272

Artikli 164 lõiked 1 ja 2

Artikkel 273

Artikli 164 lõiked 3 ja 4

[Artikli 43 lõige 3]

Artikkel 165

[Artikli 43 lõige 3]

Artikkel 166

[Artikli 43 lõige 3]

Artikkel 167

Artikkel 274

Artikkel 168

Artikkel 275

Artikkel 169

Artikkel 276

Artikkel 170

Artiklid 277 ja 278

Artikkel 171

Artikkel 279

Artikkel 172

Artikkel 280

Artikkel 173

Artikkel 281

Artikkel 174

Artikkel 282

Artikkel 175

Artikkel 283

Artikkel 176

Artikkel 284

Artikkel 176a

Artikkel 285

Artikkel 177

Artikkel 286

Artikkel 287

Artikkel 178

Artikkel 288

Artikkel 179

Artikkel 289

Artikkel 180

Artikkel 290

Artikkel 181

Artikli 291 lõige 1

Artikli 182 lõige 1

Artikkel 292

Artikli 182 lõige 2

—

Artikli 182 lõige 3

Artikkel 293

Artikli 182 lõige 4

Artikkel 294

Artikli 182 lõige 5

Artikkel 295

Artikli 182 lõige 6

Artikkel 296

Artikli 182 lõige 7

Artikli 291 lõige 2

Artikkel 182a

Artikkel 297

Artikkel 183

Artikkel 309

Artikkel 310

Artikkel 311

Artikkel 184

Artikli 302 lõiked 1–7

Artikli 302 lõige 8

Artikkel 185

Artikkel 303

Artikkel 185a

Artikkel 304

Artikkel 185b

Artikkel 305

Artikkel 185c

Artikkel 306

Artikkel 185d

Artikkel 307

Artikkel 186

Artikkel 298

Artikkel 187

Artikkel 299

Artikkel 188

Artiklid 300 ja 301

Artikli 188a lõiked 1, 2, 5, 6 ja 7

Artikkel 302

Artikli 188a lõiked 3 ja 4

[Artikli 325 lõige 2]

Artikkel 189

Artikkel 312

Artikkel 190

Artikkel 313

Artikkel 190a

Artikkel 314

Artikkel 191

Artikkel 315

Artikkel 192

Artikkel 316

Artikkel 193

Artikkel 317

Artikkel 194

Artikkel 318

Artikkel 194a

Artikkel 319

Artikkel 320

Artikkel 321

Artikkel 322

Artikkel 195

Artikkel 323

Artikkel 196

Artikkel 324

Artikkel 197

—

Artikkel 198

—

Artikkel 199

—

Artikkel 200

—

Artikkel 201

Artikkel 325

Artikkel 326

Artikkel 202

—

Artikkel 203

—

Artikkel 203a

Artikkel 327

Artikkel 203b

Artikkel 328

Artikkel 204

Artikkel 329

I lisa

I lisa

II lisa

II lisa

III lisa

III lisa

IV lisa

IV lisa

V lisa

V lisa

VI lisa

VI lisa

VII lisa

—

VIIa lisa

—

VIIb lisa

—

VIIc lisa

—

VIII lisa

VII lisa

IX lisa

VIII lisa

X lisa

IX lisa

Xa lisa

—

Xb lisa

X lisa

Xc lisa

XIX lisa

Xd lisa

—

Xe lisa

—

XI lisa

—

XI lisa

XIa lisa I osa

XII lisa I osa I punkti esimene lõik

XIa lisa II punkti esimene lõik

XII lisa I osa I punkti teine lõik

XIa lisa II punkti teine lõik

—

XIa lisa III osa punkt 1

XII lisa esimene lõik

XIa lisa III osa punkt 2

XII lisa II osa punkt 1

XIa lisa III osa punkt 3

XII lisa II osa punkt 2

XIa lisa III osa punkt 4

XII lisa II osa punkt 3

XIa lisa IV–IX osa

[Artikli 325 lõige 2]

XIb lisa

XII lisa II osa

XIb lisa liide

XII lisa II osa liide

XII lisa punkt I

—

XII lisa II osa punkt 1

XII lisa III osa punkt 1

XII lisa II osa punkt 2

XII lisa III osa punkt 2

XII lisa II osa punkt 3

XII lisa III osa punkt 3

XII lisa II osa punkt 4

XII lisa III osa punkt 4

XII lisa III osa punkt 1

XII lisa III osa punkt 5

XII lisa III osa punkt 2

XII lisa III osa punkt 6

XII lisa IV osa punkt 1

Artikli 172 punktid b ja c

XII lisa IV osa punkt 2

[Artikli 325 lõige 2]

XIII lisa punkt I

XII lisa IV osa I punkt

XIII lisa II punkt

XII lisa IV osa II punkt

XIII lisa III punkt

XII lisa IV osa III punkt

XIII lisa IV punkt

Artikkel 161 ja artikli 163 lõige 2

XIII lisa V punkt

—

XIII lisa VI punkti esimene lõik

—

XIII lisa VI punkti teine lõik

[Artikli 325 lõige 2]

XIV lisa A osa

Artikli 162 lõige 1, lõike 2 punktid b ja d, artikkel 169 ja artikli 172 punkt d

XIV lisa B jao I punkti alapunkt 1

XII lisa V osa punkt I

XIV lisa B jao I punkti alapunktid 2 ja 3

Artikli 162 lõige 1 ja artikli 172 punkt d

XIV lisa B jao II punkt

XII lisa V osa punkt II

XIV lisa B jao III punkt ja C jagu

[Artikli 325 lõige 2]

XV lisa I osa punkt 1

XII lisa VI osa esimene lõik

XV lisa I punkti alapunkti 2 esimene ja teine lõik

XII lisa VI osa esimene ja kolmas lõik

XV lisa I osa punkti 2 kolmas lõik

XII lisa VI osa kuues lõik

XV lisa II, III ja VI punkt

[Artikli 325 lõige 2]

XV lisa IV osa punkt 1

Artikli 168 lõige 1

XV lisa IV punkti alapunktid 2 ja 3

[Artikli 325 lõige 2]

XV lisa V punkt

Artikkel 161 ja artikli 163 lõige 2

XV lisa VI punkt

[Artikli 325 lõige 2]

XV lisa liide

XII lisa VI osa seitsmes lõik

XVa lisa

XIII lisa I osa

XVb lisa

XIII lisa II osa

XVI lisa

XII lisa VII osa

XVIa lisa

XIV lisa

XVII lisa

XV lisa

XVIII lisa

XVI lisa

XIX lisa

—

XX lisa

XVII lisa

XXI lisa

XVIII lisa

XXII lisa

—

XX lisa

---

| 29.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 349/519 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 349/519

---

Kolmapäev, 4. juuli 2012Ühise põllumajanduspoliitika rahastamine ***I

P7_TA(2012)0281

Euroopa Parlamendi 4. juuli 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1290/2005 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 165/94 ja (EÜ) nr 78/2008 (COM(2010)0745 – C7-0429/2010 – 2010/0365(COD))

2013/C 349 E/26

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2010)0745), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2010)0745),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artiklit 42 ja artikli 43 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0429/2010), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artiklit 42 ja artikli 43 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0429/2010),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Poola Senati poolt subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete kohaldamist käsitleva protokolli nr 2 alusel esitatud põhjendatud arvamust, mille kohaselt seadusandliku akti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Poola Senati poolt subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete kohaldamist käsitleva protokolli nr 2 alusel esitatud põhjendatud arvamust, mille kohaselt seadusandliku akti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele,

| — | võttes arvesse teisi seadusandliku akti eelnõu käsitlevaid arvamusi, mille esitasid Itaalia Senat, Portugali parlament ja Rumeenia Saadikutekoda, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse teisi seadusandliku akti eelnõu käsitlevaid arvamusi, mille esitasid Itaalia Senat, Portugali parlament ja Rumeenia Saadikutekoda,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 4. mai 2011. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 4. mai 2011. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit (A7-0209/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit (A7-0209/2011),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 218, 23.7.2011, lk 124.

---

Kolmapäev, 4. juuli 2012P7_TC1-COD(2010)0365

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 4. juulil 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2012, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1290/2005 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr°165/94 ja (EÜ) nr°78/2008

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 42 esimest lõiku ja artikli 43 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu määrusega (EÜ) nr 1290/2005 (3) antakse komisjonile pädevus kõnealuse määruse muudatuste vastuvõtmiseks. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määrusega (EÜ) nr 1290/2005 (3) antakse komisjonile pädevus kõnealuse määruse muudatuste vastuvõtmiseks.

| (2) | Lissaboni lepingu jõustumise järel komisjonile määruse (EÜ) nr 1290/2005 kohaselt antud pädevus peab olema vastavuses Euroopa Liigu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping”) artiklitega 290 ja 291. |
| --- | --- |

(2)

Lissaboni lepingu jõustumise järel komisjonile määruse (EÜ) nr 1290/2005 kohaselt antud pädevus peab olema vastavuses Euroopa Liigu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping”) artiklitega 290 ja 291.

| (3) | Aluslepingu artikli 290 kohaselt peaks komisjonil olema õigus võtta vastu delegeeritud akte, et määruse (EÜ) nr 1290/2005 teatavaid mitteolemuslikke üksikasju täiendada või muuta. Tuleks määrata kindlaks üksikasjad, mille suhtes delegeerimisõigust võib kasutada, samuti tingimused, millega delegeerimise puhul tuleb arvestada

  Käesoleva määrusega kehtestatud korra nõuetekohase toimimise tagamiseks peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte määruse (EÜ) nr 1290/2005 teatavate vähemoluliste sätete täiendamise ja muutmise kohta. On eriti oluline, et komisjon viiks ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule
  . [ME 1] |
| --- | --- |

(3)

Aluslepingu artikli 290 kohaselt peaks komisjonil olema õigus võtta vastu delegeeritud akte, et määruse (EÜ) nr 1290/2005 teatavaid mitteolemuslikke üksikasju täiendada või muuta. Tuleks määrata kindlaks üksikasjad, mille suhtes delegeerimisõigust võib kasutada, samuti tingimused, millega delegeerimise puhul tuleb arvestada

  Käesoleva määrusega kehtestatud korra nõuetekohase toimimise tagamiseks peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte määruse (EÜ) nr 1290/2005 teatavate vähemoluliste sätete täiendamise ja muutmise kohta. On eriti oluline, et komisjon viiks ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule
  . [ME 1]

| (4) | Selleks et tagada määruse (EÜ) nr 1290/2005 ühetaoline kohaldamine kõikides liikmesriikides, peaks komisjon saama aluslepingu artikli 291 kohaselt võtta vastu rakendusakte. Komisjon peaks rakendusakte vastu võtma)
  nr 1290/2005 ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada
  vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu
  16. veebruari 2011. aasta
  määrusele (EL) nr xxx/xxx

  182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes

   (4). [ME 2] |
| --- | --- |

(4)

Selleks et tagada määruse (EÜ) nr 1290/2005 ühetaoline kohaldamine kõikides liikmesriikides, peaks komisjon saama aluslepingu artikli 291 kohaselt võtta vastu rakendusakte. Komisjon peaks rakendusakte vastu võtma)
  nr 1290/2005 ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada
  vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu
  16. veebruari 2011. aasta
  määrusele (EL) nr xxx/xxx

  182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes

   (4). [ME 2]

| (5) | Teatavad ühise põllumajanduspoliitika rahastamise sätted, mille komisjon on varem määrusega (EÜ) nr 1290/2005 antud pädevuse raames vastu võtnud, peaksid olema samuti kõnealuse määrusega hõlmatud. Need sätted hõlmavad selliste summade eraldamise eeskirju, mis moodustavad komisjoni 21. juuni 2006. aasta määruse (EÜ) nr 883/2006 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1290/2005 rakenduseeskirjad seoses makseasutuste raamatupidamisarvestuse, kulu- ja tuludeklaratsioonide ning kulude hüvitamise tingimustega Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) ja Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi (EAFRD) raames) (5) kohases raamatupidamisarvestuses osutatud ja ELi eelarvesse kantavad tulud. |
| --- | --- |

(5)

Teatavad ühise põllumajanduspoliitika rahastamise sätted, mille komisjon on varem määrusega (EÜ) nr 1290/2005 antud pädevuse raames vastu võtnud, peaksid olema samuti kõnealuse määrusega hõlmatud. Need sätted hõlmavad selliste summade eraldamise eeskirju, mis moodustavad komisjoni 21. juuni 2006. aasta määruse (EÜ) nr 883/2006 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1290/2005 rakenduseeskirjad seoses makseasutuste raamatupidamisarvestuse, kulu- ja tuludeklaratsioonide ning kulude hüvitamise tingimustega Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) ja Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi (EAFRD) raames) (5) kohases raamatupidamisarvestuses osutatud ja ELi eelarvesse kantavad tulud.

| (6) | Lähtudes kogemustest, mis on saadud Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) ning Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi (EAFRD) rahastatavaid kulusid reguleerivate eeskirjade kohaldamisel, tuleks lisada määrusesse (EÜ) nr 1290/2005 need sätted, milles käsitletakse nõukogu 24. jaanuari 1994. aasta määrusega (EÜ) nr 165/94 (mis käsitleb kaugseire abil toimuva kontrolli ühendusepoolset kaasfinantseerimist) (6) ja nõukogu 21. jaanuari 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 78/2008 (meetmete kohta, mida komisjonil tuleb aastatel 2008–2013 võtta ühise põllumajanduspoliitika raames loodud kaugseire rakenduste kaudu) (7) ette nähtud meetmete rahastamist. Seepärast on asjakohane tunnistada määrused (EÜ) nr 165/94 ja (EÜ) nr 78/2008 kehtetuks. Samas oleks vaja ette näha, et komisjonipoolse aruande esitamise kohustust käsitleva artikli kohaldamist tuleks jätkata. |
| --- | --- |

(6)

Lähtudes kogemustest, mis on saadud Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) ning Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi (EAFRD) rahastatavaid kulusid reguleerivate eeskirjade kohaldamisel, tuleks lisada määrusesse (EÜ) nr 1290/2005 need sätted, milles käsitletakse nõukogu 24. jaanuari 1994. aasta määrusega (EÜ) nr 165/94 (mis käsitleb kaugseire abil toimuva kontrolli ühendusepoolset kaasfinantseerimist) (6) ja nõukogu 21. jaanuari 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 78/2008 (meetmete kohta, mida komisjonil tuleb aastatel 2008–2013 võtta ühise põllumajanduspoliitika raames loodud kaugseire rakenduste kaudu) (7) ette nähtud meetmete rahastamist. Seepärast on asjakohane tunnistada määrused (EÜ) nr 165/94 ja (EÜ) nr 78/2008 kehtetuks. Samas oleks vaja ette näha, et komisjonipoolse aruande esitamise kohustust käsitleva artikli kohaldamist tuleks jätkata.

| (7) | Komisjoni poolt kaugseirerakenduste kaudu võetavad meetmed ning satelliidifotode ostmine ja täiustamine peaksid aitama tagada põllumajandusturgude juhtimise ja kontrolli. Selle eesmärgi saavutamiseks peaks komisjonil olema pädevus võtta vastu ostu tingimusi ja korda sätestavaid rakendusaktid ning võimalus anda kaugseiremeetmete tulemused liikmesriikide käsutusse. |
| --- | --- |

(7)

Komisjoni poolt kaugseirerakenduste kaudu võetavad meetmed ning satelliidifotode ostmine ja täiustamine peaksid aitama tagada põllumajandusturgude juhtimise ja kontrolli. Selle eesmärgi saavutamiseks peaks komisjonil olema pädevus võtta vastu ostu tingimusi ja korda sätestavaid rakendusaktid ning võimalus anda kaugseiremeetmete tulemused liikmesriikide käsutusse.

| (8) | Et tagada määruse (EÜ) nr 1290/2005 artiklis 6 osutatud liikmesriikide koordineerivate asutuste ühtne toimimine, peaks komisjonil olema pädevus võtta vastu rakendusakte, milles käsitletakse kõnealuste asutuste toimimise üksikasju ja eelkõige teabe edastamist komisjonile. |
| --- | --- |

(8)

Et tagada määruse (EÜ) nr 1290/2005 artiklis 6 osutatud liikmesriikide koordineerivate asutuste ühtne toimimine, peaks komisjonil olema pädevus võtta vastu rakendusakte, milles käsitletakse kõnealuste asutuste toimimise üksikasju ja eelkõige teabe edastamist komisjonile.

| (9) | Selleks et komisjon saaks kõigi maaelu arengukavade rahastamise kinnitada ja näha ette neis tehtavad võimalikud muudatused, peaks komisjonil olema pädevus võtta vastu rakendusakte, milles käsitletakse rahastamiskavade sisu ja muutmise tingimusi. |
| --- | --- |

(9)

Selleks et komisjon saaks kõigi maaelu arengukavade rahastamise kinnitada ja näha ette neis tehtavad võimalikud muudatused, peaks komisjonil olema pädevus võtta vastu rakendusakte, milles käsitletakse rahastamiskavade sisu ja muutmise tingimusi.

| (10) | Liikmesriigid peaksid edastama komisjonile teabe sellisel viisil, et komisjonil oleks võimalik seda teavet EAGFi ja EAFRD arveldusarvete ning nendega seotud maksete haldamisel otseselt ja võimalikult tõhusalt kasutada, samuti peaks tänu sellele olema võimalik edukalt lõpule viia raamatupidamisarvestuse heakskiitmise ja kontrollimise menetlused. Komisjonil peaks olema volitused võtta vastu rakendusakte, mis hõlmavad kuludeklaratsioone, aastaaruandeid, makseasutuste kinnitavaid avaldusi, riikliku ladustamisega seotud deklaratsioone, dokumentide ja teabevahetuse infosüsteeme, samuti kõnealuste dokumentide säilitamise eeskirju. |
| --- | --- |

(10)

Liikmesriigid peaksid edastama komisjonile teabe sellisel viisil, et komisjonil oleks võimalik seda teavet EAGFi ja EAFRD arveldusarvete ning nendega seotud maksete haldamisel otseselt ja võimalikult tõhusalt kasutada, samuti peaks tänu sellele olema võimalik edukalt lõpule viia raamatupidamisarvestuse heakskiitmise ja kontrollimise menetlused. Komisjonil peaks olema volitused võtta vastu rakendusakte, mis hõlmavad kuludeklaratsioone, aastaaruandeid, makseasutuste kinnitavaid avaldusi, riikliku ladustamisega seotud deklaratsioone, dokumentide ja teabevahetuse infosüsteeme, samuti kõnealuste dokumentide säilitamise eeskirju.

| (11) | Makseasutuste raamatupidamisarvestuse alased kohustused seonduvad fondide haldamiseks ja nende kontrollimiseks vajalike üksikasjalike andmetega. Selleks et liikmesriigid ja makseasutused saaksid ühtlustatud eeskirjade kohaselt seda kohustust järgida, peaksid komisjonil olema volitused võtta vastu rakendusakte, milles käsitletakse riiklikku ladustamist hõlmavate sekkumismeetmete raamatupidamisarvestust, millele on osutatud komisjoni 21. juuni 2006. aasta määruses (EÜ) nr 884/2006 (millega kehtestatakse üksikasjalikud rakenduseeskirjad nõukogu määrusele (EÜ) nr 1290/2005 Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) riiklikku ladustamist hõlmavate sekkumismeetmete rahastamiseks ja riikliku ladustamise toimingute raamatupidamisarvestuseks liikmesriikide makseasutuste poolt) (8) samuti muid EAGFi ning EAFRD rahastatavaid kulusid, millele on osutatud määruses (EÜ) nr 883/2006. |
| --- | --- |

(11)

Makseasutuste raamatupidamisarvestuse alased kohustused seonduvad fondide haldamiseks ja nende kontrollimiseks vajalike üksikasjalike andmetega. Selleks et liikmesriigid ja makseasutused saaksid ühtlustatud eeskirjade kohaselt seda kohustust järgida, peaksid komisjonil olema volitused võtta vastu rakendusakte, milles käsitletakse riiklikku ladustamist hõlmavate sekkumismeetmete raamatupidamisarvestust, millele on osutatud komisjoni 21. juuni 2006. aasta määruses (EÜ) nr 884/2006 (millega kehtestatakse üksikasjalikud rakenduseeskirjad nõukogu määrusele (EÜ) nr 1290/2005 Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) riiklikku ladustamist hõlmavate sekkumismeetmete rahastamiseks ja riikliku ladustamise toimingute raamatupidamisarvestuseks liikmesriikide makseasutuste poolt) (8) samuti muid EAGFi ning EAFRD rahastatavaid kulusid, millele on osutatud määruses (EÜ) nr 883/2006.

| (12) | Kuna liikmesriigid kasutavad vajalike kulude katmiseks oma vahendeid, oleks rahavoogude nõuetekohase haldamise tagamiseks vaja, et komisjonil oleksid volitused võtta vastu rakendusakte, milles käsitletakse finantsvahendite andmist liikmesriikide käsutusse, arvestades EAGFi ja EAFRD erilisi haldamisviise. |
| --- | --- |

(12)

Kuna liikmesriigid kasutavad vajalike kulude katmiseks oma vahendeid, oleks rahavoogude nõuetekohase haldamise tagamiseks vaja, et komisjonil oleksid volitused võtta vastu rakendusakte, milles käsitletakse finantsvahendite andmist liikmesriikide käsutusse, arvestades EAGFi ja EAFRD erilisi haldamisviise.

| (13) | Lähtudes määruse (EÜ) nr 1290/2005 käesolevast muutmisest, mille eesmärk on viia kõnealune määrus vastavusse Lissaboni lepinguga ettenähtud menetlustega, tuleks ajakohastada teatavaid sätteid teatavates keeleversioonides, et viia määruses kasutatav terminoloogia vastavusse aluslepingus kasutatud terminoloogiaga. |
| --- | --- |

(13)

Lähtudes määruse (EÜ) nr 1290/2005 käesolevast muutmisest, mille eesmärk on viia kõnealune määrus vastavusse Lissaboni lepinguga ettenähtud menetlustega, tuleks ajakohastada teatavaid sätteid teatavates keeleversioonides, et viia määruses kasutatav terminoloogia vastavusse aluslepingus kasutatud terminoloogiaga.

| (14) | Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 1290/2005 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(14)

Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 1290/2005 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 1290/2005 muudetakse järgmiselt.

| (1) | Artiklit 3 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõikele 2 lisatakse järgmine punkt:






  „e a) | komisjoni poolt kuni 31. detsembrini 2013 kaugseirerakenduste kaudu võetavad meetmed, mille eesmärk on anda komisjonile põllumajandusturgude haldamise vahendid;”; |
| --- | --- | --- | --- |

(1)

Artiklit 3 muudetakse järgmiselt:

a)

lõikele 2 lisatakse järgmine punkt:

„e a)

komisjoni poolt kuni 31. detsembrini 2013 kaugseirerakenduste kaudu võetavad meetmed, mille eesmärk on anda komisjonile põllumajandusturgude haldamise vahendid;”;

| b) | lõike 3 teine lõik asendatakse järgmisega:
  „Asjaomased maksud ja kulud arvutab ja määrab rakendusaktiga kindlaks komisjon artikli 42d lõikes 3 osutatud menetluse (nõuandemenetlus) kohaselt.” |
| --- | --- |

b)

lõike 3 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Asjaomased maksud ja kulud arvutab ja määrab rakendusaktiga kindlaks komisjon artikli 42d lõikes 3 osutatud menetluse (nõuandemenetlus) kohaselt.”

| (2) | Artiklisse 5 lisatakse järgmine punkt:






  „a a) | selliste kontrolliks vajalike satelliidipiltide ost komisjoni poolt, mille loetelu lepitakse iga liikmesriigiga kokku vastavalt liikmesriigi koostatud spetsifikaadile, et komisjon saaks satelliidipilte kasutada või edastada need tasuta kontrolliasutustele või kontrolliasutuste volitatud teenusepakkujatele, jäädes ise piltide omanikuks; samuti tegevus, mille eesmärk on tehnika ja töömeetodite täiustamine põllumajandusmaa kontrolli valdkonnas kaugseirerakenduste abil.” |
| --- | --- | --- |

(2)

Artiklisse 5 lisatakse järgmine punkt:

„a a)

selliste kontrolliks vajalike satelliidipiltide ost komisjoni poolt, mille loetelu lepitakse iga liikmesriigiga kokku vastavalt liikmesriigi koostatud spetsifikaadile, et komisjon saaks satelliidipilte kasutada või edastada need tasuta kontrolliasutustele või kontrolliasutuste volitatud teenusepakkujatele, jäädes ise piltide omanikuks; samuti tegevus, mille eesmärk on tehnika ja töömeetodite täiustamine põllumajandusmaa kontrolli valdkonnas kaugseirerakenduste abil.”

| (3) | Artiklit 6 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõikele 3 lisatakse järgmine lõik:
  „Vastavalt artikli 42d lõikes 2 sätestatud menetlusele (uurimismenetlus) võtab komisjon rakendusaktiga vastu eeskirjad, milles käsitletakse esimeses ja teises lõigus osutatud koordineerivate asutuste toimimise ja komisjonile teabe edastamise eeskirju.”; |
| --- | --- | --- |

(3)

Artiklit 6 muudetakse järgmiselt:

a)

lõikele 3 lisatakse järgmine lõik:

„Vastavalt artikli 42d lõikes 2 sätestatud menetlusele (uurimismenetlus) võtab komisjon rakendusaktiga vastu eeskirjad, milles käsitletakse esimeses ja teises lõigus osutatud koordineerivate asutuste toimimise ja komisjonile teabe edastamise eeskirju.”;

| b) | lisatakse järgmised lõiked:
  „5.   Et tagada lõigetega 1–4 ette nähtud korra tõhus toimimine, määrab komisjon vastavalt artiklis 42a sätestatud menetlusele delegeeritud aktiga kindlaks:






  a) | makseasutuste akrediteerimise miinimumtingimused, mis hõlmavad sisekeskkonda, kontrollimeetmeid, teavet ja selle edastamist ning seiret, samuti akrediteerimise ja akrediteeringu tühistamise korra eeskirjad; |
| --- | --- | --- |

b)

lisatakse järgmised lõiked:

„5.   Et tagada lõigetega 1–4 ette nähtud korra tõhus toimimine, määrab komisjon vastavalt artiklis 42a sätestatud menetlusele delegeeritud aktiga kindlaks:

a)

makseasutuste akrediteerimise miinimumtingimused, mis hõlmavad sisekeskkonda, kontrollimeetmeid, teavet ja selle edastamist ning seiret, samuti akrediteerimise ja akrediteeringu tühistamise korra eeskirjad;

| b) | makseasutuste akrediteeringu järelevalve ja läbivaatamiskorra eeskirjad; |
| --- | --- |

b)

makseasutuste akrediteeringu järelevalve ja läbivaatamiskorra eeskirjad;

| c) | koordineerivate asutuste akrediteerimise miinimumtingimused, samuti akrediteerimise ja akrediteeringu tühistamise korra eeskirjad. |
| --- | --- |

c)

koordineerivate asutuste akrediteerimise miinimumtingimused, samuti akrediteerimise ja akrediteeringu tühistamise korra eeskirjad.

6.   Et tagada lõikega 1 ette nähtud ülesannete tõhus täitmine riikliku ladustamise raames, määrab komisjon vastavalt artiklis 42a kehtestatud menetlusele delegeeritud aktiga kindlaks:

| a) | makseasutuste vastutusala ulatuse ja kohustused ning tingimused, mille alusel delegeerida ülesannete täitmist kolmandatele riigi- või eraettevõtjatele; |
| --- | --- |

a)

makseasutuste vastutusala ulatuse ja kohustused ning tingimused, mille alusel delegeerida ülesannete täitmist kolmandatele riigi- või eraettevõtjatele;

| b) | makseasutuste kohustuse inventariseerida iga toode ja kontrollida sekkumiskorra alla kuuluvate toodete laovarusid ning asjaomaste kontrollimiste puhul kohaldatavaid tingimusi.” |
| --- | --- |

b)

makseasutuste kohustuse inventariseerida iga toode ja kontrollida sekkumiskorra alla kuuluvate toodete laovarusid ning asjaomaste kontrollimiste puhul kohaldatavaid tingimusi.”

| (4) | Artiklit 7 muudetakse järgmiselt:






  a) | olemasolevast tekstist saab lõige 1; |
| --- | --- | --- |

(4)

Artiklit 7 muudetakse järgmiselt:

a)

olemasolevast tekstist saab lõige 1;

| b) | lisatakse järgmine lõige:

  „2.   Et komisjonil oleks raamatupidamisarvestuse kontrollimisel ja heakskiitmisel sertifitseerimisasutuse tegevusest abi, võtab komisjon vastavalt artiklis 42a sätestatud menetlusele delegeeritud aktiga vastu sertifitseerimisasutuse määramise ja selle vastutusvaldkonna eeskirjad.” |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmine lõige:

„2.   Et komisjonil oleks raamatupidamisarvestuse kontrollimisel ja heakskiitmisel sertifitseerimisasutuse tegevusest abi, võtab komisjon vastavalt artiklis 42a sätestatud menetlusele delegeeritud aktiga vastu sertifitseerimisasutuse määramise ja selle vastutusvaldkonna eeskirjad.”

| (5) | Artiklile 9 lisatakse järgmine lõige:
  „4.   Käesolevas artiklis osutatud kontrollisätete nõuetekohase ja tõhusa kohaldamise tagamiseks võib määrata delegeeritud aktiga kindlaks erikohustused, mida liikmesriikidel tuleb arvestada.” |
| --- | --- |

(5)

Artiklile 9 lisatakse järgmine lõige:

„4.   Käesolevas artiklis osutatud kontrollisätete nõuetekohase ja tõhusa kohaldamise tagamiseks võib määrata delegeeritud aktiga kindlaks erikohustused, mida liikmesriikidel tuleb arvestada.”

| (6) | Artiklit 15 muudetakse järgmiselt:






  a) | ei kehti eestikeelse versiooni kohta; |
| --- | --- | --- |

(6)

Artiklit 15 muudetakse järgmiselt:

a)

ei kehti eestikeelse versiooni kohta;

| b) | lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Vastavalt artikli 42d lõikes 3 sätestatud menetlusele (nõuandemenetlus) võtab komisjon vastu rakendusotsuse, milles käsitletakse igakuiseid makseid, mida komisjon teeb artikli 8 lõike 1 kohaselt liikmesriikide esitatava kuludeklaratsiooni ja teabe alusel, võttes arvesse vastavalt artikli 17 ja 17a alusel kohaldatavaid vähendamisi ja peatamisi.” |
| --- | --- |

b)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Vastavalt artikli 42d lõikes 3 sätestatud menetlusele (nõuandemenetlus) võtab komisjon vastu rakendusotsuse, milles käsitletakse igakuiseid makseid, mida komisjon teeb artikli 8 lõike 1 kohaselt liikmesriikide esitatava kuludeklaratsiooni ja teabe alusel, võttes arvesse vastavalt artikli 17 ja 17a alusel kohaldatavaid vähendamisi ja peatamisi.”

| (7) | Artiklit 16 muudetakse järgmiselt:






  a) | olemasolevast tekstist saab lõige 1; |
| --- | --- | --- |

(7)

Artiklit 16 muudetakse järgmiselt:

a)

olemasolevast tekstist saab lõige 1;

| b) | lisatakse järgmine lõige:
  „2.   Finantsmõju vastavusse viimiseks makse hilinemisega võtab komisjon vastavalt artiklis 42a sätestatud menetlusele delegeeritud aktiga vastu eeskirjad, milles käsitletakse maksete vähendamist olenevalt registreeritud makseviivituse kestusest.” |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmine lõige:

„2.   Finantsmõju vastavusse viimiseks makse hilinemisega võtab komisjon vastavalt artiklis 42a sätestatud menetlusele delegeeritud aktiga vastu eeskirjad, milles käsitletakse maksete vähendamist olenevalt registreeritud makseviivituse kestusest.”

| (8) | Ei kehti eestikeelse versiooni kohta. |
| --- | --- |

(8)

Ei kehti eestikeelse versiooni kohta.

| (9) | Ei kehti eestikeelse versiooni kohta. |
| --- | --- |

(9)

Ei kehti eestikeelse versiooni kohta.

| (10) | Artikli 18 lõige 4 asendatakse järgmisega:
  „4.   Kui nõukogu ei ole määruse (EÜ) nr 73/2009 (9) artikli 11 lõikega 1 ette nähtud kohandamisi

  kohandused ei ole
  kindlaks määranud

  määratud
  hiljemalt jooksva aasta 30. juuniks, määrab komisjon need kohandused vastavalt

  rakendusaktiga kindlaks ning teavitab sellest viivitamata Euroopa Parlamenti ja nõukogu. See rakendusakt võetakse vastu
  artikli 42d lõikes 3 sätestatud menetlusele (nõuandemenetlus) rakendusaktiga kindlaks ja teavitab sellest viivitamata nõukogu

  2 osutatud nõuandemenetluse kohaselt
  . [ME 3] |
| --- | --- |

(10)

Artikli 18 lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Kui nõukogu ei ole määruse (EÜ) nr 73/2009 (9) artikli 11 lõikega 1 ette nähtud kohandamisi

  kohandused ei ole
  kindlaks määranud

  määratud
  hiljemalt jooksva aasta 30. juuniks, määrab komisjon need kohandused vastavalt

  rakendusaktiga kindlaks ning teavitab sellest viivitamata Euroopa Parlamenti ja nõukogu. See rakendusakt võetakse vastu
  artikli 42d lõikes 3 sätestatud menetlusele (nõuandemenetlus) rakendusaktiga kindlaks ja teavitab sellest viivitamata nõukogu

  2 osutatud nõuandemenetluse kohaselt
  . [ME 3]

| (11) | Artiklit 19 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõiked 1, 2 ja 3 asendatakse järgmisega:
  „1.   Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule N eelarveaasta eelarveprojektiga samaaegselt oma prognoosid eelarveaastate N–1, N ja N+1 kohta.
  Samas esitab komisjon ka esialgsete kavade ja tegelike kulude vaheliste erinevuste analüüsi eelarveaastate N–2 ja N–3 kohta.
  2.   Kui N eelarveaasta eelarveprojekti koostamise ajal tundub, et on oht artikli 12 lõikes 3 osutatud netosaldot N eelarveaasta kohta ületada, arvestades määruse (EÜ) nr 73/2009 artikliga 11 ette nähtud määra, teeb komisjon nõukogule ettepaneku rakendada vajalikke meetmeid, eelkõige neid, mida nõuab määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 11 lõike 2 rakendamine. [ME 4]

  3.   Kui komisjoni hinnangul on oht artikli 12 lõikes 3 osutatud netosaldot ületada ja kui komisjon oma pädevuse piires ei saa võtta asjakohaseid piisavaid meetmeid olukorra parandamiseks, pakub ta nõukogule või Euroopa Parlamendile ja nõukogule vastuvõtmiseks muud meetmed, mille abil tagada osutatud saldost kinnipidamine.
  Need meetmed võetakse vastu vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõikele 2.
  ”; [ME 5] |
| --- | --- | --- |

(11)

Artiklit 19 muudetakse järgmiselt:

a)

lõiked 1, 2 ja 3 asendatakse järgmisega:

„1.   Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule N eelarveaasta eelarveprojektiga samaaegselt oma prognoosid eelarveaastate N–1, N ja N+1 kohta.

Samas esitab komisjon ka esialgsete kavade ja tegelike kulude vaheliste erinevuste analüüsi eelarveaastate N–2 ja N–3 kohta.

2.   Kui N eelarveaasta eelarveprojekti koostamise ajal tundub, et on oht artikli 12 lõikes 3 osutatud netosaldot N eelarveaasta kohta ületada, arvestades määruse (EÜ) nr 73/2009 artikliga 11 ette nähtud määra, teeb komisjon nõukogule ettepaneku rakendada vajalikke meetmeid, eelkõige neid, mida nõuab määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 11 lõike 2 rakendamine. [ME 4]

3.   Kui komisjoni hinnangul on oht artikli 12 lõikes 3 osutatud netosaldot ületada ja kui komisjon oma pädevuse piires ei saa võtta asjakohaseid piisavaid meetmeid olukorra parandamiseks, pakub ta nõukogule või Euroopa Parlamendile ja nõukogule vastuvõtmiseks muud meetmed, mille abil tagada osutatud saldost kinnipidamine.
  Need meetmed võetakse vastu vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõikele 2.
  ”; [ME 5]

| b) | lõike 4 punkt c asendatakse järgmisega:






  „c) | määrab vastavalt artikli 42d lõikes 3 sätestatud menetlusele (nõuandemenetlus) rakendusaktiga kindlaks liidupoolse rahastamise kogusumma liikmesriikide kaupa, tuginedes liidupoolse rahastamise ühtsele määrale igakuisteks makseteks määratud eelarvelimiidi piires;”. |
| --- | --- | --- |

b)

lõike 4 punkt c asendatakse järgmisega:

„c)

määrab vastavalt artikli 42d lõikes 3 sätestatud menetlusele (nõuandemenetlus) rakendusaktiga kindlaks liidupoolse rahastamise kogusumma liikmesriikide kaupa, tuginedes liidupoolse rahastamise ühtsele määrale igakuisteks makseteks määratud eelarvelimiidi piires;”.

| (12) | Artiklit 21 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Kui komisjon võtab vastu eelarveprojekti või eelarveprojekti põllumajanduskulutusi käsitleva kirjaliku muutmisettepaneku, kasutab ta EAGFi eelarve prognooside tegemiseks euro ja USA dollari keskmist vahetuskurssi turul viimase kvartali jooksul, mis lõppes vähemalt 20 päeva enne eelarvedokumendi vastuvõtmist komisjoni poolt.”; |
| --- | --- | --- |

(12)

Artiklit 21 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Kui komisjon võtab vastu eelarveprojekti või eelarveprojekti põllumajanduskulutusi käsitleva kirjaliku muutmisettepaneku, kasutab ta EAGFi eelarve prognooside tegemiseks euro ja USA dollari keskmist vahetuskurssi turul viimase kvartali jooksul, mis lõppes vähemalt 20 päeva enne eelarvedokumendi vastuvõtmist komisjoni poolt.”;

| b) | lõike 2 sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:
  „2.   Kui komisjon võtab vastu täiendus- või paranduseelarve projekti või selle kirjaliku muutmisettepaneku ning kui osutatud dokumentides käsitletakse artikli 3 lõike 1 punktides a ja b osutatud meetmetega seotud assigneeringuid, kasutab komisjon:”. |
| --- | --- |

b)

lõike 2 sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

„2.   Kui komisjon võtab vastu täiendus- või paranduseelarve projekti või selle kirjaliku muutmisettepaneku ning kui osutatud dokumentides käsitletakse artikli 3 lõike 1 punktides a ja b osutatud meetmetega seotud assigneeringuid, kasutab komisjon:”.

| (13) | II jaotisesse lisatakse järgmine artikkel:

  „Artikkel 21a


  Kaugseiremeetmed

  1.   Artikli 3 lõike 2 punkti e a alusel rahastatavate meetmetega püütakse tagada nii põllumaade ja -kultuuride seisundi põllumajanduslik järelevalve, et prognoosida eelkõige saagikust ja põllumajandustoodangut, kui ka agrometeoroloogilise süsteemi tehnoloogiline järelevalve.
  Meetmed hõlmavad peamiselt ühise põllumajanduspoliitika rakendamiseks ja järelevalveks vajaliku teabe, sealhulgas satelliidipõhiste ja meteoroloogiliste andmete kogumist või hankimist; ruumiandmete infrastruktuuri ja veebilehe loomist, ilmastikutingimuste alaste eriuuringute teostamist ning agrometeoroloogiliste ja ökonomeetriliste mudelite ajakohastamist.
  2.   Komisjon võib vastavalt artikli 42d lõikes 2 sätestatud menetlusele (nõuandemenetlus) võtta rakendusaktiga vastu eeskirjad, milles käsitletakse artikli 3 lõike 2 punktis e a ja artikli 5 punktis a a osutatud rahastamist; kaugseire teostamise selliseid tingimusi, mis võimaldavad seatud eesmärkide saavutamist; satelliidipiltide ja meteoroloogiliste andmete ostmise, täiustamise ja kasutamise tingimusi ning kohaldatavaid tähtaegu.” |
| --- | --- |

(13)

II jaotisesse lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 21a

Kaugseiremeetmed

1.   Artikli 3 lõike 2 punkti e a alusel rahastatavate meetmetega püütakse tagada nii põllumaade ja -kultuuride seisundi põllumajanduslik järelevalve, et prognoosida eelkõige saagikust ja põllumajandustoodangut, kui ka agrometeoroloogilise süsteemi tehnoloogiline järelevalve.

Meetmed hõlmavad peamiselt ühise põllumajanduspoliitika rakendamiseks ja järelevalveks vajaliku teabe, sealhulgas satelliidipõhiste ja meteoroloogiliste andmete kogumist või hankimist; ruumiandmete infrastruktuuri ja veebilehe loomist, ilmastikutingimuste alaste eriuuringute teostamist ning agrometeoroloogiliste ja ökonomeetriliste mudelite ajakohastamist.

2.   Komisjon võib vastavalt artikli 42d lõikes 2 sätestatud menetlusele (nõuandemenetlus) võtta rakendusaktiga vastu eeskirjad, milles käsitletakse artikli 3 lõike 2 punktis e a ja artikli 5 punktis a a osutatud rahastamist; kaugseire teostamise selliseid tingimusi, mis võimaldavad seatud eesmärkide saavutamist; satelliidipiltide ja meteoroloogiliste andmete ostmise, täiustamise ja kasutamise tingimusi ning kohaldatavaid tähtaegu.”

| (14) | III jaotise 1. peatükile lisatakse järgmine artikkel:

  „Artikkel 23a


  Rakendamisvolitused

  Komisjon kehtestab vastavalt käesoleva määruse artikli 42d lõikes 2 sätestatud menetlusele (nõuandemenetlus) rakendusaktiga tingimused seoses nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 (10) artikliga 16 ette nähtud rahastamiskava sisu, esitluse ja vastuvõtmisega. |
| --- | --- |

(14)

III jaotise 1. peatükile lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 23a

Rakendamisvolitused

Komisjon kehtestab vastavalt käesoleva määruse artikli 42d lõikes 2 sätestatud menetlusele (nõuandemenetlus) rakendusaktiga tingimused seoses nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 (10) artikliga 16 ette nähtud rahastamiskava sisu, esitluse ja vastuvõtmisega.

| (15) | Ei kehti eestikeelse versiooni kohta. |
| --- | --- |

(15)

Ei kehti eestikeelse versiooni kohta.

| (16) | Ei kehti eestikeelse versiooni kohta. |
| --- | --- |

(16)

Ei kehti eestikeelse versiooni kohta.

| (16a) | Artiklile 29 lisatakse järgmine lõige:


  „
  1a.
     
  Liikmesriikide puhul, kes on otsustanud korraldada oma maaelu arengu programme piirkondlikul tasandil, võib automaatselt vabastatava summa arvutada liikmesriigi tasandil.
  ”[ME 6] |
| --- | --- |

(16a)

Artiklile 29 lisatakse järgmine lõige:

„
  1a.
     
  Liikmesriikide puhul, kes on otsustanud korraldada oma maaelu arengu programme piirkondlikul tasandil, võib automaatselt vabastatava summa arvutada liikmesriigi tasandil.
  ”[ME 6]

| (17) | Artikkel 30 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 30


  Raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmine

  1.   Enne kõnealusele eelarveaastale järgneva aasta 30. aprilli võtab komisjon vastavalt artikli 42d lõikes 3 sätestatud menetlusele (nõuandemenetlus) vastu rakendusotsuse akrediteeritud makseasutuste raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise kohta artikli 8 lõike 1 punkti c alapunkti iii kohaselt edastatud teabe alusel.
  2.   Lõikes 1 kohane raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise otsus hõlmab raamatupidamise aastaaruannete täielikkust, täpsust ja tõesust. Otsuse vastuvõtmine ei piira artikli 31 alusel edaspidi vastuvõetavate otsuste kohaldamist.” |
| --- | --- |

(17)

Artikkel 30 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 30

Raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmine

1.   Enne kõnealusele eelarveaastale järgneva aasta 30. aprilli võtab komisjon vastavalt artikli 42d lõikes 3 sätestatud menetlusele (nõuandemenetlus) vastu rakendusotsuse akrediteeritud makseasutuste raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise kohta artikli 8 lõike 1 punkti c alapunkti iii kohaselt edastatud teabe alusel.

2.   Lõikes 1 kohane raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise otsus hõlmab raamatupidamise aastaaruannete täielikkust, täpsust ja tõesust. Otsuse vastuvõtmine ei piira artikli 31 alusel edaspidi vastuvõetavate otsuste kohaldamist.”

| (18) | Artiklit 31 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Komisjon võtab vastavalt artikli 42d lõikes 3 sätestatud menetlusele (nõuandemenetlus) vastu rakendusotsuse, milles käsitletakse liidupoolsest rahastamisest välja jäetavaid summasid, juhul kui komisjon leiab, et artikli 3 lõikes 1 ja artiklis 4 osutatud kulude puhul on rikutud liidu eeskirju.”; |
| --- | --- | --- |

(18)

Artiklit 31 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Komisjon võtab vastavalt artikli 42d lõikes 3 sätestatud menetlusele (nõuandemenetlus) vastu rakendusotsuse, milles käsitletakse liidupoolsest rahastamisest välja jäetavaid summasid, juhul kui komisjon leiab, et artikli 3 lõikes 1 ja artiklis 4 osutatud kulude puhul on rikutud liidu eeskirju.”;

| b) | lõike 3 esimene lõik asendatakse järgmisega:
  „3.   Enne rahastamisest keeldumist käsitleva mis tahes otsuse vastuvõtmist teavitatakse kirjalikult komisjoni kontrolli tulemustest ja asjaomase liikmesriigi vastustest, mille järel pooled püüavad jõuda kokkuleppele võetavate meetmete osas.” |
| --- | --- |

b)

lõike 3 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„3.   Enne rahastamisest keeldumist käsitleva mis tahes otsuse vastuvõtmist teavitatakse kirjalikult komisjoni kontrolli tulemustest ja asjaomase liikmesriigi vastustest, mille järel pooled püüavad jõuda kokkuleppele võetavate meetmete osas.”

| (19) | IV jaotise 1. peatükile lisatakse järgmine artikkel:

  „Artikkel 31a


  Delegeeritud volitused

  Et raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetlus kulgeks nõuetekohaselt, võtab komisjon vastavalt artiklis 42a sätestatud menetlusele delegeeritud aktiga vastu eeskirjad, milles käsitletakse artiklites 30 ja 31 osutatud otsuste vastuvõtmiseks vajalikke meetmeid ja nende rakendamist, ning eeskirjad, milles käsitletakse artikli 31 lõike 3 teises lõigus osutatud lepitusmenetlust, sealhulgas lepitusorgani asutamist, ülesandeid, koosseisu ja töömeetodeid.” |
| --- | --- |

(19)

IV jaotise 1. peatükile lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 31a

Delegeeritud volitused

Et raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetlus kulgeks nõuetekohaselt, võtab komisjon vastavalt artiklis 42a sätestatud menetlusele delegeeritud aktiga vastu eeskirjad, milles käsitletakse artiklites 30 ja 31 osutatud otsuste vastuvõtmiseks vajalikke meetmeid ja nende rakendamist, ning eeskirjad, milles käsitletakse artikli 31 lõike 3 teises lõigus osutatud lepitusmenetlust, sealhulgas lepitusorgani asutamist, ülesandeid, koosseisu ja töömeetodeid.”

| (20) | Artiklit 32 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 4 sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:
  „Pärast artiklis 31 sätestatud menetluse teostamist võib komisjon teha otsuse panna tagasinõutavad summad liikmesriigi vastutusele järgmistel juhtudel:”; |
| --- | --- | --- |

(20)

Artiklit 32 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 4 sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

„Pärast artiklis 31 sätestatud menetluse teostamist võib komisjon teha otsuse panna tagasinõutavad summad liikmesriigi vastutusele järgmistel juhtudel:”;

| b) | ei kehti eestikeelse versiooni kohta; |
| --- | --- |

b)

ei kehti eestikeelse versiooni kohta;

| c) | lõike 8 sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:
  „Pärast artiklis 31 sätestatud menetluse teostamist võib komisjon teha otsuse keelduda ühenduse eelarvesse kantud summade puhul liidupoolsest rahastamisest järgmistel juhtudel:”. |
| --- | --- |

c)

lõike 8 sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

„Pärast artiklis 31 sätestatud menetluse teostamist võib komisjon teha otsuse keelduda ühenduse eelarvesse kantud summade puhul liidupoolsest rahastamisest järgmistel juhtudel:”.

| (21) | Artiklit 33 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 5 sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:
  „Pärast artiklis 31 sätestatud menetluse teostamist võib komisjon teha otsuse panna tagasinõutavad summad liikmesriigi vastutusele järgmistel juhtudel:”; |
| --- | --- | --- |

(21)

Artiklit 33 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 5 sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

„Pärast artiklis 31 sätestatud menetluse teostamist võib komisjon teha otsuse panna tagasinõutavad summad liikmesriigi vastutusele järgmistel juhtudel:”;

| b) | lõige 7 asendatakse järgmisega:
  „7.   Liikmesriik võib otsustada tagasinõudmismenetluse peatamise artikli 32 lõikes 6 ettenähtud tingimustel.” |
| --- | --- |

b)

lõige 7 asendatakse järgmisega:

„7.   Liikmesriik võib otsustada tagasinõudmismenetluse peatamise artikli 32 lõikes 6 ettenähtud tingimustel.”

| (22) | Artiklit 34 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõikele 1 lisatakse järgmised punktid:






  „d) | liidu eelarvesse makstavad summad, mis on saadud karistuse või sanktsiooni tulemusena vastavalt põllumajandusalastes sektoripõhistes õigusaktides sätestatud erieeskirjadele; |
| --- | --- | --- | --- |

(22)

Artiklit 34 muudetakse järgmiselt:

a)

lõikele 1 lisatakse järgmised punktid:

„d)

liidu eelarvesse makstavad summad, mis on saadud karistuse või sanktsiooni tulemusena vastavalt põllumajandusalastes sektoripõhistes õigusaktides sätestatud erieeskirjadele;

| e) | summad, mille võrra vähendatakse makseid määruse (EÜ) nr 73/2009 II jaotise 1. peatükis sätestatud nõuetele vastavust käsitlevate normide alusel või välistatakse vastavad maksed.”; |
| --- | --- |

e)

summad, mille võrra vähendatakse makseid määruse (EÜ) nr 73/2009 II jaotise 1. peatükis sätestatud nõuetele vastavust käsitlevate normide alusel või välistatakse vastavad maksed.”;

| b) | lisatakse lõige 4:
  „4.   Käesolevas määruses osutatud sihtotstarbeliste tulude kirjendamise suhtes kohaldatakse mutatis mutandis määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikleid 150 ja 151.” |
| --- | --- |

b)

lisatakse lõige 4:

„4.   Käesolevas määruses osutatud sihtotstarbeliste tulude kirjendamise suhtes kohaldatakse mutatis mutandis määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikleid 150 ja 151.”

| (23) | IV jaotise 2. peatükile lisatakse järgmine artikkel:

  „Artikkel 35a


  Delegeeritud volitused

  1.   Artiklites 32 ja 33 osutatud tagasinõudmismenetlust käsitlevate sätete nõuetekohase kohaldamise tagamiseks kehtestab komisjon vastavalt artiklis 42a sätestatud menetlusele delegeeritud aktiga erikohustused, mida liikmesriikidel tuleb arvestada.
  2.   Et võtta arvesse liidu eelarvesse laekuvaid tulusid, mida makseasutused liikmesriikide poolt edastatud kuludeklaratsioonide alusel koguvad, kehtestab komisjon vastavalt artiklis 42a sätestatud menetlusele delegeeritud aktiga EAGFi ja EAFRD raames tehtud kulude ja saadud tulude vahelise tasaarvestuse tingimused.” |
| --- | --- |

(23)

IV jaotise 2. peatükile lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 35a

Delegeeritud volitused

1.   Artiklites 32 ja 33 osutatud tagasinõudmismenetlust käsitlevate sätete nõuetekohase kohaldamise tagamiseks kehtestab komisjon vastavalt artiklis 42a sätestatud menetlusele delegeeritud aktiga erikohustused, mida liikmesriikidel tuleb arvestada.

2.   Et võtta arvesse liidu eelarvesse laekuvaid tulusid, mida makseasutused liikmesriikide poolt edastatud kuludeklaratsioonide alusel koguvad, kehtestab komisjon vastavalt artiklis 42a sätestatud menetlusele delegeeritud aktiga EAGFi ja EAFRD raames tehtud kulude ja saadud tulude vahelise tasaarvestuse tingimused.”

| (24) | IV jaotise 3. peatükile lisatakse järgmine artikkel:

  „Artikkel 37a


  Delegeeritud volitused

  Et tagada komisjonile artiklitega 36 ja 37 usaldatud ülesannete tõhus täitmine, võib komisjon määrata vastavalt artiklis 42a sätestatud menetlusele delegeeritud aktiga kindlaks liikmesriikide vahel toimuva koostöö eeskirjad.” |
| --- | --- |

(24)

IV jaotise 3. peatükile lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 37a

Delegeeritud volitused

Et tagada komisjonile artiklitega 36 ja 37 usaldatud ülesannete tõhus täitmine, võib komisjon määrata vastavalt artiklis 42a sätestatud menetlusele delegeeritud aktiga kindlaks liikmesriikide vahel toimuva koostöö eeskirjad.”

| (25) | Lisatakse järgmised artiklid:

  „Artikkel 40a


  Delegeeritud volitused

  1.   Et tagada liidu eelarves EAGFi ja EAFRD jaoks avatud assigneeringute nõuetekohane haldamine, võib komisjon võtta vastavalt artiklis 42a sätestatud menetlusele vastu delegeeritud aktiga eeskirjad, milles käsitletakse järgmist:






  a) | makseasutuste raamatupidamisarvestuse kohustus, samuti kirjendatavate üksikasjade suhtes kohaldatavad eritingimused; |
| --- | --- | --- |

(25)

Lisatakse järgmised artiklid:

„Artikkel 40a

Delegeeritud volitused

1.   Et tagada liidu eelarves EAGFi ja EAFRD jaoks avatud assigneeringute nõuetekohane haldamine, võib komisjon võtta vastavalt artiklis 42a sätestatud menetlusele vastu delegeeritud aktiga eeskirjad, milles käsitletakse järgmist:

a)

makseasutuste raamatupidamisarvestuse kohustus, samuti kirjendatavate üksikasjade suhtes kohaldatavad eritingimused;

| b) | riikliku ladustamisega seotud toimingute maksumuse hindamine ja meetmed, mida võtta, kui sekkumiskorra alla kuuluvate riiklikult ladustatavate toodete puhul esineb kadu või riknemist; samuti makstava summa kindlaksmääramine. |
| --- | --- |

b)

riikliku ladustamisega seotud toimingute maksumuse hindamine ja meetmed, mida võtta, kui sekkumiskorra alla kuuluvate riiklikult ladustatavate toodete puhul esineb kadu või riknemist; samuti makstava summa kindlaksmääramine.

2.   Et tagada riiklikku ladustamist hõlmavate meetmetega seotud kulude rahastamine EAGFi poolt, võib komisjon võtta vastavalt artiklis 42a sätestatud menetlusele vastu delegeeritud aktiga eeskirjad, milles käsitletakse järgmist:

| a) | liidupoolse rahastamise alla kuuluva kulutuse liik ning rahastamise tagasimaksmise tingimused; |
| --- | --- |

a)

liidupoolse rahastamise alla kuuluva kulutuse liik ning rahastamise tagasimaksmise tingimused;

| b) | abikõlblikkuse tingimused ja arvestamise metoodika makseasutuste poolt tegelikult kasutatud vahendite alusel, komisjoni poolt kindlaksmääratud kokkuleppeliste summade alusel või põllumajandusalaste õigusaktidega ette nähtud kokkuleppeliste või mittekokkuleppeliste summade alusel. |
| --- | --- |

b)

abikõlblikkuse tingimused ja arvestamise metoodika makseasutuste poolt tegelikult kasutatud vahendite alusel, komisjoni poolt kindlaksmääratud kokkuleppeliste summade alusel või põllumajandusalaste õigusaktidega ette nähtud kokkuleppeliste või mittekokkuleppeliste summade alusel.

3.   Et kontrollida liikmesriikide edastatud ja kuludega seotud andmete või muu käesoleva määrusega ettenähtud teabe ühtsust ja tagada artikliga 8 ette nähtud teabeedastuskohustuse järgimine, võtab komisjon vastavalt artiklis 42a sätestatud menetlusele delegeeritud aktiga vastu EAGFi ja EAFRD kuludega seotud vähendamiste ja peatamiste tingimused.

4.   Kui liidu eelarvet ei ole eelarveaasta alguseks vastu võetud või kui ettemaksete kogusumma ületab määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 150 lõikega 3 kehtestatud taseme, võtab komisjon vastavalt artiklis 42a sätestatud menetlusele delegeeritud aktiga vastu rahastatavate kulude maksmise üksikasjad, et kehtestada liikmesriikidele ette nähtud kulukohustuste assigneeringute võrdne jaotumine.

5.   Et vältida eurotsooni mittekuuluvate liikmesriikide poolt eri vahetuskursside kohaldamist ühelt poolt saadud tulude ja toetusesaajatele antud toetuse kirjendamisel muus vääringus kui eurodes ja teiselt poolt makseasutuse poolt kuludeklaratsioonide koostamisel, võib komisjon võtta vastavalt artiklis 42a sätestatud menetlusele delegeeritud aktiga vastu eeskirjad, milles käsitletakse vahetuskurssi, mida kohaldatakse makseasutuse raamatupidamises riikliku ladustamise kuludeklaratsioonide koostamisel ja ladustamisoperatsioonide registreerimisel.

6.   Et tagada EAGFi JA EAFRD vahendite kasutamise läbipaistvus ja sellekohane ühetaoline avaldamine liikmesriikide poolt vastavalt artiklile 44a, võtab komisjon vastavalt artiklis 42a sätestatud menetlusele vastu delegeeritud aktiga eeskirjad, milles käsitletakse järgmist:

| a) | avaldatava teabe sisu ja vorm; |
| --- | --- |

a)

avaldatava teabe sisu ja vorm;

| b) | avaldamise kuupäev ja teabe esitamise tingimused toetuse saajate jaoks; |
| --- | --- |

b)

avaldamise kuupäev ja teabe esitamise tingimused toetuse saajate jaoks;

| c) | komisjoni ja liikmesriikide vahelised teabe- ja koostööviisid. |
| --- | --- |

c)

komisjoni ja liikmesriikide vahelised teabe- ja koostööviisid.

Artikkel 40b

Rakendamisvolitused

1.   Komisjon võib vastavalt artikli 42d lõikes 2 sätestatud menetlusele (nõuandemenetlus) võtta rakendusaktiga vastu eeskirjad, milles käsitletakse järgmist:

| a) | komisjonile edastatavate või tema käsutusse antavate järgmiste dokumentide vorm, sisu, perioodilisus, tähtajad ja tingimused:






  i) | kuludeklaratsioonid ja -prognoosid, samuti nende ajakohastatud versioonid, kaasa arvatud sihtotstarbelised tulud; |
| --- | --- | --- |

a)

komisjonile edastatavate või tema käsutusse antavate järgmiste dokumentide vorm, sisu, perioodilisus, tähtajad ja tingimused:

i)

kuludeklaratsioonid ja -prognoosid, samuti nende ajakohastatud versioonid, kaasa arvatud sihtotstarbelised tulud;

| ii) | makseasutuste kinnitav avaldus ja raamatupidamise aastaaruanded; |
| --- | --- |

ii)

makseasutuste kinnitav avaldus ja raamatupidamise aastaaruanded;

| iii) | arvete sertifitseerimisaruanded; |
| --- | --- |

iii)

arvete sertifitseerimisaruanded;

| iv) | akrediteeritud makseasutuste, koordineerivate asutuste ja sertifitseerimisasutuste identifitseerimisandmed; |
| --- | --- |

iv)

akrediteeritud makseasutuste, koordineerivate asutuste ja sertifitseerimisasutuste identifitseerimisandmed;

| v) | EAGFi ja EAFRD rahastatavate kulude arvessevõtmise ja maksmise tingimused; |
| --- | --- |

v)

EAGFi ja EAFRD rahastatavate kulude arvessevõtmise ja maksmise tingimused;

| vi) | liikmesriikide poolt maaelu arengu tegevuse ja programmide raames läbi viidud finantskorrektuure käsitlevad teated ning liikmesriikide kokkuvõtvad aruanded eeskirjade eiramise tagajärjel algatatud tagasinõudmismenetluste seisust; |
| --- | --- |

vi)

liikmesriikide poolt maaelu arengu tegevuse ja programmide raames läbi viidud finantskorrektuure käsitlevad teated ning liikmesriikide kokkuvõtvad aruanded eeskirjade eiramise tagajärjel algatatud tagasinõudmismenetluste seisust;

| vii) | artikli 9 kohaldamisel võetud meetmeid käsitlev teave; |
| --- | --- |

vii)

artikli 9 kohaldamisel võetud meetmeid käsitlev teave;

| b) | teabe ja dokumentide komisjoni ja liikmesriikide vahel vahetamise üksikasjalik kord, samuti infosüsteemide loomine, sh süsteemi töödeldavate andmete liik, vorm ja sisu ning nende säilitamise eeskirjad; |
| --- | --- |

b)

teabe ja dokumentide komisjoni ja liikmesriikide vahel vahetamise üksikasjalik kord, samuti infosüsteemide loomine, sh süsteemi töödeldavate andmete liik, vorm ja sisu ning nende säilitamise eeskirjad;

| c) | üksikasjalikud eeskirjad riikliku ladustamisega seotud sekkumismeetmete rahastamise ja raamatupidamisarvestuse kohta ning muude EAGFi ja EAFRD poolt rahastatavate kulutuste kohta; |
| --- | --- |

c)

üksikasjalikud eeskirjad riikliku ladustamisega seotud sekkumismeetmete rahastamise ja raamatupidamisarvestuse kohta ning muude EAGFi ja EAFRD poolt rahastatavate kulutuste kohta;

| d) | automaatse kohustustest vabastamise korra rakendamise tingimused. |
| --- | --- |

d)

automaatse kohustustest vabastamise korra rakendamise tingimused.

2.   Komisjon võib vastavalt artikli 42d lõikes 3 sätestatud menetlusele (nõuandemenetlus) võtta rakendusaktiga vastu tingimused ja üksikasjalikud eeskirjad, mida kohaldatakse assigneeringute suhtes, mis on kantud üle määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 149 lõike 3 kohaselt käesoleva määruse artikli 3 lõike 1 punktis c osutatud kulude rahastamiseks.”

| (26) | Artiklid 41 ja 42 jäetakse välja. |
| --- | --- |

(26)

Artiklid 41 ja 42 jäetakse välja.

| (27) | Lisatakse artiklid 42a ja 42d:

  „Artikkel 42a


  Delegeeritud volituste rakendamine

  1.   Komisjonile antakse
  õigus

  määramata ajaks volitused võtta vastu käesolevas määruses osutatud delegeeritud õigusakte
  käesolevas artiklis sätestatud tingimustel
  .
  2.   Kui komisjon võtab vastu delegeeritud õigusakti, teatab ta sellest viivitamata Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

  3.   Pädevus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile artiklites 42b ja 42c sätestatud tingimustel

  Käesoleva määruse artikli 6 lõigetes 5 ja 6, artikli 7 lõikes 2, artikli 9 lõikes 4, artikli 16 lõikes 2, artiklis 31a, artikli 35a lõigetes 1 ja 2, artiklis 37a ja artikli 40a lõigetes 1–6 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile viieks aastaks alates ... (11). Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist uuendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite, tehes seda hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist
  .


  3a.
     
  Euroopa Parlament ja nõukogu võivad volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.




  3b.
     
  Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.




  3c.
     
  Käesoleva määruse kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub ainult siis, kui Euroopa Parlament või nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväiteid või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväiteid. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra. [ME. 7]



  Artikkel 42b




  Delegeerimise tagasivõtmine



  1.   Euroopa Parlament või nõukogu võib artiklis 42a osutatud pädevuse tühistada mis tahes ajal.


  2.   Institutsioon, kes on algatanud sisemenetluse, et otsustada delegeeritud volituste tagasivõtmise üle, püüab sellest teatada teisele institutsioonile ja komisjonile mõistliku aja jooksul enne lõpliku otsuse tegemist, viidates delegeeritud volitustele, mille ta võib tagasi võtta, ja võimalikele tagasivõtmise põhjustele.


  3.   Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse selles otsuses osutatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub kohe või otsuses sätestatud hilisemal kuupäeval. Otsus ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. Otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas. [ME 8]




  Artikkel 42c




  Delegeeritud õigusaktide suhtes vastuväidete esitamine



  1.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid esitada kahe kuu jooksul alates õigusakti teatavakstegemisest. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega ühe kuu võrra.


  2.   Kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kõnealuse ajavahemiku jooksul delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid esitanud, avaldatakse see Euroopa Liidu Teatajas ja see jõustub õigusaktis sätestatud kuupäeval.


  Delegeeritud õigusakti võib avaldada Euroopa Liidu Teatajas ja see võib jõustuda enne kõnealuse ajavahemiku möödumist juhul, kui Euroopa Parlament ja nõukogu on mõlemad teatanud komisjonile oma kavatsusest jätta vastuväited esitamata.


  3.   Kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab delegeeritud õigusakti suhtes vastuväite, siis õigusakt ei jõustu. Delegeeritud õigusakti suhtes vastuväite esitanud institutsioon esitab ka selle põhjenduse. [ME 9]



  Artikkel 42d



  Rakendusaktid – komitee

  Komiteemenetlus

  1.   Komisjoni abistab põllumajandusfondide komitee.
  Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011

   (12)

  tähenduses.


  2.   Kui rakendusaktid võetakse vastu vastavalt Käesolevale lõikele
  viitamisel
  kohaldatakse määruse (EL) nr [xxxx/yyyy] artiklit [5] (nõuandemenetlus) (täiendada vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 291 lõikes 3 osutatud kontrollimeetmete vastuvõtmisele)


  182/2011 artiklit 5
  .
  3.   Kui rakendusaktid võetakse vastu vastavalt Käesolevale lõikele
  viitamisel
  kohaldatakse määruse (EL) nr [xxxx/yyyy] artiklit [4] (konsultatiivmenetlus) (täiendada vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 291 lõikes 3 osutatud kontrollimeetmete vastuvõtmisele)
  (EL) nr 182/2011 artiklit 4.


  [ME 10] |
| --- | --- |

(27)

Lisatakse artiklid 42a ja 42d:

„Artikkel 42a

Delegeeritud volituste rakendamine

1.   Komisjonile antakse
  õigus

  määramata ajaks volitused võtta vastu käesolevas määruses osutatud delegeeritud õigusakte
  käesolevas artiklis sätestatud tingimustel
  .

2.   Kui komisjon võtab vastu delegeeritud õigusakti, teatab ta sellest viivitamata Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

3.   Pädevus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile artiklites 42b ja 42c sätestatud tingimustel

  Käesoleva määruse artikli 6 lõigetes 5 ja 6, artikli 7 lõikes 2, artikli 9 lõikes 4, artikli 16 lõikes 2, artiklis 31a, artikli 35a lõigetes 1 ja 2, artiklis 37a ja artikli 40a lõigetes 1–6 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile viieks aastaks alates ... (11). Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist uuendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite, tehes seda hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist
  .

3a.
     
  Euroopa Parlament ja nõukogu võivad volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

3b.
     
  Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

3c.
     
  Käesoleva määruse kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub ainult siis, kui Euroopa Parlament või nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväiteid või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväiteid. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra. [ME. 7]

Artikkel 42b

Delegeerimise tagasivõtmine

1.   Euroopa Parlament või nõukogu võib artiklis 42a osutatud pädevuse tühistada mis tahes ajal.

2.   Institutsioon, kes on algatanud sisemenetluse, et otsustada delegeeritud volituste tagasivõtmise üle, püüab sellest teatada teisele institutsioonile ja komisjonile mõistliku aja jooksul enne lõpliku otsuse tegemist, viidates delegeeritud volitustele, mille ta võib tagasi võtta, ja võimalikele tagasivõtmise põhjustele.

3.   Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse selles otsuses osutatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub kohe või otsuses sätestatud hilisemal kuupäeval. Otsus ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. Otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas. [ME 8]

Artikkel 42c

Delegeeritud õigusaktide suhtes vastuväidete esitamine

1.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid esitada kahe kuu jooksul alates õigusakti teatavakstegemisest. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega ühe kuu võrra.

2.   Kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kõnealuse ajavahemiku jooksul delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid esitanud, avaldatakse see Euroopa Liidu Teatajas ja see jõustub õigusaktis sätestatud kuupäeval.

Delegeeritud õigusakti võib avaldada Euroopa Liidu Teatajas ja see võib jõustuda enne kõnealuse ajavahemiku möödumist juhul, kui Euroopa Parlament ja nõukogu on mõlemad teatanud komisjonile oma kavatsusest jätta vastuväited esitamata.

3.   Kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab delegeeritud õigusakti suhtes vastuväite, siis õigusakt ei jõustu. Delegeeritud õigusakti suhtes vastuväite esitanud institutsioon esitab ka selle põhjenduse. [ME 9]

Artikkel 42d

Rakendusaktid – komitee

  Komiteemenetlus

1.   Komisjoni abistab põllumajandusfondide komitee.
  Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011

   (12)

  tähenduses.

2.   Kui rakendusaktid võetakse vastu vastavalt Käesolevale lõikele
  viitamisel
  kohaldatakse määruse (EL) nr [xxxx/yyyy] artiklit [5] (nõuandemenetlus) (täiendada vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 291 lõikes 3 osutatud kontrollimeetmete vastuvõtmisele)


  182/2011 artiklit 5
  .

3.   Kui rakendusaktid võetakse vastu vastavalt Käesolevale lõikele
  viitamisel
  kohaldatakse määruse (EL) nr [xxxx/yyyy] artiklit [4] (konsultatiivmenetlus) (täiendada vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 291 lõikes 3 osutatud kontrollimeetmete vastuvõtmisele)
  (EL) nr 182/2011 artiklit 4.

Artikkel 2

Määrused (EÜ) nr 165/94 ja (EÜ) nr 78/2008 tunnistatakse kehtetuks.

Määruse (EÜ) nr 78/2008 artiklit 4 kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2013.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

(Väljaandmise aeg ja koht)

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ELT C 218, 23.7.2011, lk 124.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 4. juuli 2012. aasta seisukoht.

2

(3)  ELT L 209, 11.8.2005, lk 1.

3

(4)  ELT L
  55
  ,
  28.2.2011,
  lk [...]

  13

  .

4

55

28.2.2011,

[...]

13

(5)  ELT L 171, 23.6.2006, lk 1.

5

(6)  EÜT L 24, 29.1.1994, lk 6.

6

(7)  ELT L 25, 30.1.2008, lk 1.

7

(8)  ELT L 171, 23.6.2006, lk 35.

8

(9)  ELT L 30, 31.1.2009, lk 16.”

9

(10)  ELT L 277, 21.10.2005, lk 1.”

10

(11)

11

| + | Käesoleva määruse jõustumise kuupäev. |
| --- | --- |

+

Käesoleva määruse jõustumise kuupäev.

(12)  

  ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.
  ”

12

ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.

---

| 29.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 349/533 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 349/533

---

Kolmapäev, 4. juuli 2012Mahepõllumajanduslik tootmine ning mahepõllumajanduslike toodete märgistamine ***I

P7_TA(2012)0282

Euroopa Parlamendi 4. juuli 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 834/2007 mahepõllumajandusliku tootmise ning mahepõllumajanduslike toodete märgistamise kohta (COM(2010)0759 – C7-0001/2011 – 2010/0364(COD))

2013/C 349 E/27

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2010)0759), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2010)0759),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artiklit 42 ja artikli 43 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0001/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artiklit 42 ja artikli 43 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0001/2011),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 4. mai 2011. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 4. mai 2011. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit (A7-0215/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit (A7-0215/2011),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 218, 23.7.2011, lk 122.

---

Kolmapäev, 4. juuli 2012P7_TC1-COD(2010)0364

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 4. juulil 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2012, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 834/2007 mahepõllumajandusliku tootmise ning mahepõllumajanduslike toodete märgistamise kohta

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 42 esimest lõiku ja artikli 43 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu määrusega (EÜ) nr 834/2007 (3) on komisjonile antud õigus kõnealuse määruse mõnede sätete rakendamiseks. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määrusega (EÜ) nr 834/2007 (3) on komisjonile antud õigus kõnealuse määruse mõnede sätete rakendamiseks.

| (2) | Seoses Lissaboni lepingu jõustumisega tuleb viia määruse (EÜ) nr 834/2007 kohaselt komisjonile antud volitused vastavusse Euroopa Liidu toimimise lepingu (alusleping) artiklitega 290 ja 291. |
| --- | --- |

(2)

Seoses Lissaboni lepingu jõustumisega tuleb viia määruse (EÜ) nr 834/2007 kohaselt komisjonile antud volitused vastavusse Euroopa Liidu toimimise lepingu (alusleping) artiklitega 290 ja 291.

| (3) | Komisjonile tuleks anda volitus

  Selleks et tagada määrusega (EÜ) nr 834/2007 kehtestatud korra nõuetekohane toimimine, peaks komisjonil olema õigus
  võtta vastu delegeeritud õigusakte vastavalt aluslepingu artiklile

  kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga
  290, et täiendada või muuta määruse (EÜ) nr 834/2007 teatavaid mitteolemuslikke osi. Tuleks kindlaks määrata sellised osad, mida komisjonil on õigus muuta, samuti tingimused, mille alusel selline delegeerimine peab toimuma

  vastu delegeeritud õigusakte määruse teatavate mitteolemuslike osade täiendamise või muutmise kohta
  .
  On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule

  .
  [ME 1] |
| --- | --- |

(3)

Komisjonile tuleks anda volitus

  Selleks et tagada määrusega (EÜ) nr 834/2007 kehtestatud korra nõuetekohane toimimine, peaks komisjonil olema õigus
  võtta vastu delegeeritud õigusakte vastavalt aluslepingu artiklile

  kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga
  290, et täiendada või muuta määruse (EÜ) nr 834/2007 teatavaid mitteolemuslikke osi. Tuleks kindlaks määrata sellised osad, mida komisjonil on õigus muuta, samuti tingimused, mille alusel selline delegeerimine peab toimuma

  vastu delegeeritud õigusakte määruse teatavate mitteolemuslike osade täiendamise või muutmise kohta
  .
  On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule

  .
  [ME 1]

| (4) | Selleks et tagada määruse (EÜ) nr 834/2007 ühetaoline kohaldamine kõikides liikmesriikides,

  rakendamise ühetaolised tingimused,
  tuleks komisjonile anda volitused võtta vastu rakendusakte kooskõlas aluslepingu artikliga 291

  rakendamisvolitused
  eelkõige tuleks komisjonile anda volitused rakendusaktide vastuvõtmiseks järgmistes valdkondades: koodnumbrite andmine kontrollisüsteemi raames, toodete päritolu märkimine, ühetaolised eeskirjad teabe kohta, mida liikmesriigid, kolmandad riigid, kontrolliasutused või -organid peavad esitama või komisjonile kättesaadavaks tegema, või sellise teabe avaldamine, samuti kolmandate riikide ja kontrolliasutuste või kontrolliorganite tunnustamine võrdsuse ning nõuetele vastavuse tagamiseks. Juhul kui ei ole selgelt sätestatud teisiti, peaks komisjon kõnealused rakendusaktid vastu võtma kooskõlas [Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr XX/XXXX ...]

  Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (4)

  .
  Rakendusakte ette valmistades peaks komisjon ka edaspidi tegema koostööd nõuanderühmadega, et huvitatud isikud ja valitsusvälised organisatsioonid saaksid korrapäraselt ja struktureeritult oma arvamust avaldada
  . [ME 2] |
| --- | --- |

(4)

Selleks et tagada määruse (EÜ) nr 834/2007 ühetaoline kohaldamine kõikides liikmesriikides,

  rakendamise ühetaolised tingimused,
  tuleks komisjonile anda volitused võtta vastu rakendusakte kooskõlas aluslepingu artikliga 291

  rakendamisvolitused
  eelkõige tuleks komisjonile anda volitused rakendusaktide vastuvõtmiseks järgmistes valdkondades: koodnumbrite andmine kontrollisüsteemi raames, toodete päritolu märkimine, ühetaolised eeskirjad teabe kohta, mida liikmesriigid, kolmandad riigid, kontrolliasutused või -organid peavad esitama või komisjonile kättesaadavaks tegema, või sellise teabe avaldamine, samuti kolmandate riikide ja kontrolliasutuste või kontrolliorganite tunnustamine võrdsuse ning nõuetele vastavuse tagamiseks. Juhul kui ei ole selgelt sätestatud teisiti, peaks komisjon kõnealused rakendusaktid vastu võtma kooskõlas [Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr XX/XXXX ...]

  Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (4)

  .
  Rakendusakte ette valmistades peaks komisjon ka edaspidi tegema koostööd nõuanderühmadega, et huvitatud isikud ja valitsusvälised organisatsioonid saaksid korrapäraselt ja struktureeritult oma arvamust avaldada
  . [ME 2]

| (4a) | Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel, mis on seotud kontrolliasutuste ja kontrolliorganite tunnustamise lõpetamisega määruse (EÜ) nr 834/2007 sätete eiramise või rikkumisega, või nende kolmandate riikide tunnustamise lõpetamisega, kelle tootmissüsteem ei vasta enam põhimõtetele ja tootmiseeskirjadele, mis on samaväärsed nimetatud määruses ette nähtuga ning kelle kontrollimeetmed ei ole enam sama tõhusad kui nimetatud määruses sätestatud meetmed, ning kui tungiv kiireloomulisus seda nõuab, peaks komisjon vastu võtma viivitamata kohaldatavad rakendusaktid. [ME 3] |
| --- | --- |

(4a)

Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel, mis on seotud kontrolliasutuste ja kontrolliorganite tunnustamise lõpetamisega määruse (EÜ) nr 834/2007 sätete eiramise või rikkumisega, või nende kolmandate riikide tunnustamise lõpetamisega, kelle tootmissüsteem ei vasta enam põhimõtetele ja tootmiseeskirjadele, mis on samaväärsed nimetatud määruses ette nähtuga ning kelle kontrollimeetmed ei ole enam sama tõhusad kui nimetatud määruses sätestatud meetmed, ning kui tungiv kiireloomulisus seda nõuab, peaks komisjon vastu võtma viivitamata kohaldatavad rakendusaktid. [ME 3]

| (4b) | Lissaboni lepinguga vastavusse viimise protsessi eesmärk peaks olema kõigi kõnealust sektorit käsitlevate liidu õigusaktide lihtsustamine, et säästa mahepõllumajandustootjaid tarbetust bürokraatiast. [ME 4] |
| --- | --- |

(4b)

Lissaboni lepinguga vastavusse viimise protsessi eesmärk peaks olema kõigi kõnealust sektorit käsitlevate liidu õigusaktide lihtsustamine, et säästa mahepõllumajandustootjaid tarbetust bürokraatiast. [ME 4]

| (5) | Selguse huvides tuleks Euroopa standardi EN 45011 või ISO juhendi 65 viidete sõnastus ühtlustada teiste Euroopa Liidu asjaomaste õigusaktide viidete sõnastusega. |
| --- | --- |

(5)

Selguse huvides tuleks Euroopa standardi EN 45011 või ISO juhendi 65 viidete sõnastus ühtlustada teiste Euroopa Liidu asjaomaste õigusaktide viidete sõnastusega.

| (6) | Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 834/2007 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(6)

Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 834/2007 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 834/2007 muudetakse järgmiselt.

| (1) | Artikkel 8 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 8


  Üldised nõuded

  Ettevõtjad järgivad käesolevas jaotises sätestatud tootmiseeskirju ning tootmise erieeskirju ja nende rakendamiseks vajalikke meetmeid ja tingimusi, mille komisjon on vastu võtnud artiklite 38a ja 38b kohaste delegeeritud õigusaktide ja rakendusaktide alusel.” |
| --- | --- |

(1)

Artikkel 8 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 8

Üldised nõuded

Ettevõtjad järgivad käesolevas jaotises sätestatud tootmiseeskirju ning tootmise erieeskirju ja nende rakendamiseks vajalikke meetmeid ja tingimusi, mille komisjon on vastu võtnud artiklite 38a ja 38b kohaste delegeeritud õigusaktide ja rakendusaktide alusel.”

| (2) | Artikli 9 lõige 4 asendatakse järgmisega:
  „4.   Komisjon määrab artikli 38a lõike 1 kohaste

  Komisjonil on lõikes 1 osutatud keelu kohaldamiseks õigus võtta kooskõlas artikli 38a lõikega 1 vastu
  delegeeritud õigusaktidega kindlaks meetmed GMOde ja

  õigusakte müüja kinnituse vormi kohta, milles müüja kinnitab, et tarnitud tooted ei ole toodetud
  GMOdest või GMOde abil. valmistatud toodete kasutamise keelu rakendamiseks.”
  [ME 5] |
| --- | --- |

(2)

Artikli 9 lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Komisjon määrab artikli 38a lõike 1 kohaste

  Komisjonil on lõikes 1 osutatud keelu kohaldamiseks õigus võtta kooskõlas artikli 38a lõikega 1 vastu
  delegeeritud õigusaktidega kindlaks meetmed GMOde ja

  õigusakte müüja kinnituse vormi kohta, milles müüja kinnitab, et tarnitud tooted ei ole toodetud
  GMOdest või GMOde abil. valmistatud toodete kasutamise keelu rakendamiseks.”

| (3) | Artikli 11 teine lõik asendatakse järgmisega:
  „Kooskõlas eritingimustega, mille komisjon sätestab artikli 38a lõike 1 kohastes delegeeritud õigusaktides, võib ettevõte siiski olla jagatud selgelt eraldiseisvateks üksusteks või vesiviljelustootmise aladeks, millest kõiki ei juhita mahepõllumajandusliku tootmise põhimõtetest lähtuvalt. Loomade puhul kasvatatakse eri liiki loomi. Vesiviljeluse puhul võib kasvatada samu liike, tingimusel et tootmisalad on piisavalt eraldatud. Taimede puhul kasvatatakse erinevaid sorte, mida on võimalik kergesti eristada.” |
| --- | --- |

(3)

Artikli 11 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Kooskõlas eritingimustega, mille komisjon sätestab artikli 38a lõike 1 kohastes delegeeritud õigusaktides, võib ettevõte siiski olla jagatud selgelt eraldiseisvateks üksusteks või vesiviljelustootmise aladeks, millest kõiki ei juhita mahepõllumajandusliku tootmise põhimõtetest lähtuvalt. Loomade puhul kasvatatakse eri liiki loomi. Vesiviljeluse puhul võib kasvatada samu liike, tingimusel et tootmisalad on piisavalt eraldatud. Taimede puhul kasvatatakse erinevaid sorte, mida on võimalik kergesti eristada.”

| (4) | Artikli 12 lõige 3 jäetakse välja. |
| --- | --- |

(4)

Artikli 12 lõige 3 jäetakse välja.

| (5) | Artikli 13 lõige 3 jäetakse välja. |
| --- | --- |

(5)

Artikli 13 lõige 3 jäetakse välja.

| (6) | Artikli 14 lõige 2 jäetakse välja. |
| --- | --- |

(6)

Artikli 14 lõige 2 jäetakse välja.

| (7) | Artikli 15 lõige 2 jäetakse välja. |
| --- | --- |

(7)

Artikli 15 lõige 2 jäetakse välja.

| (8) | Artiklit 16 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 1 sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:
  „1.   Komisjon annab artikli 38a lõike 1 punkti a alapunkti ii kohaste delegeeritud õigusaktidega loa kasutada mahepõllumajanduslikus tootmises tooteid ja aineid ning kannab piiratud loetellu tooted ja ained, mida võib mahepõllumajanduses kasutada järgmistel eesmärkidel:”; |
| --- | --- | --- |

(8)

Artiklit 16 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 1 sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:

„1.   Komisjon annab artikli 38a lõike 1 punkti a alapunkti ii kohaste delegeeritud õigusaktidega loa kasutada mahepõllumajanduslikus tootmises tooteid ja aineid ning kannab piiratud loetellu tooted ja ained, mida võib mahepõllumajanduses kasutada järgmistel eesmärkidel:”;

| b) | lõike 3 punkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | komisjon võib artikli 38a lõike 2 punkti a kohaste delegeeritud õigusaktidega kehtestada piirangud seoses põllumajandustoodetega, mille puhul käesoleva artikli lõikes 1 nimetatud tooteid ja aineid võib kasutada, ning vajaduse korral võtab vastu otsuseid nimetatud toodete ja ainete kasutusest kõrvaldamise kohta.”; |
| --- | --- | --- |

b)

lõike 3 punkt a asendatakse järgmisega:

„a)

komisjon võib artikli 38a lõike 2 punkti a kohaste delegeeritud õigusaktidega kehtestada piirangud seoses põllumajandustoodetega, mille puhul käesoleva artikli lõikes 1 nimetatud tooteid ja aineid võib kasutada, ning vajaduse korral võtab vastu otsuseid nimetatud toodete ja ainete kasutusest kõrvaldamise kohta.”;

| c) | lõike 3 punkt c asendatakse järgmisega:






  „c) | enne käesoleva määruse vastuvõtmist käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud eesmärkidega samadel eesmärkidel kasutatud toodete ja ainete kasutamine võib jätkuda ka pärast määruse vastuvõtmist. Igal juhul võib komisjon nimetatud tooted või ained artikli 38a lõike 1 punkti a alapunkti ii kohaste delegeeritud õigusaktide alusel kooskõlas artikli 38a lõike 2 punkti a kohaste delegeeritud õigusaktide alusel vastuvõetud tingimustega kasutuselt kõrvaldada.” |
| --- | --- | --- |

c)

lõike 3 punkt c asendatakse järgmisega:

„c)

enne käesoleva määruse vastuvõtmist käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud eesmärkidega samadel eesmärkidel kasutatud toodete ja ainete kasutamine võib jätkuda ka pärast määruse vastuvõtmist. Igal juhul võib komisjon nimetatud tooted või ained artikli 38a lõike 1 punkti a alapunkti ii kohaste delegeeritud õigusaktide alusel kooskõlas artikli 38a lõike 2 punkti a kohaste delegeeritud õigusaktide alusel vastuvõetud tingimustega kasutuselt kõrvaldada.”

| (9) | Artikli 17 lõige 2 jäetakse välja. |
| --- | --- |

(9)

Artikli 17 lõige 2 jäetakse välja.

| (10) | Artikli 18 lõige 5 jäetakse välja. |
| --- | --- |

(10)

Artikli 18 lõige 5 jäetakse välja.

| (11) | Artikli 19 lõike 3 teine lõik jäetakse välja. |
| --- | --- |

(11)

Artikli 19 lõike 3 teine lõik jäetakse välja.

| (12) | Artikli 20 lõige 3 jäetakse välja. |
| --- | --- |

(12)

Artikli 20 lõige 3 jäetakse välja.

| (13) | Artikli 21 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Komisjon otsustab artikli 38a lõike 1 punkti a alapunkti ii kohaste delegeeritud õigusaktidega käesoleva artikli lõikes 1 osutatud toodete ja ainete kasutamise lubamise ning nende lisamise piiratud loetelusse ja kehtestab artikli 38a lõike 2 punkti a kohaste delegeeritud õigusaktidega piirangud nende kasutamisele.
  Kui liikmesriik on seisukohal, et toode või aine tuleks kanda lõikes 1 osutatud loetelusse või sellest välja arvata või et kõnealuses lõikes nimetatud kasutustingimusi tuleks muuta, siis tagab liikmesriik, et komisjonile ja teistele liikmesriikidele saadetakse ametlik dokument, milles esitatakse loetelusse kandmise, sellest väljaarvamise või kasutustingimuste muutmise põhjendused.
  Kasutustingimuste muutmise või loetelust väljaarvamise taotlused ning sellekohased otsused avaldatakse. Selliseid tooteid ja aineid, mida on kasutatud enne käesoleva määruse vastuvõtmist ning mis kuuluvad artikli 19 lõike 2 punktide b ja c reguleerimisalasse võib jätkuvalt kasutada ka pärast määruse vastuvõtmist. Igal juhul võib komisjon nimetatud tooted artikli 38a lõike 1 punkti a alapunkti ii kohaste delegeeritud õigusaktide alusel kooskõlas artikli 38a lõike 2 punkti a kohaste delegeeritud õigusaktide alusel vastuvõetud tingimustega kasutuselt kõrvaldada.” |
| --- | --- |

(13)

Artikli 21 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Komisjon otsustab artikli 38a lõike 1 punkti a alapunkti ii kohaste delegeeritud õigusaktidega käesoleva artikli lõikes 1 osutatud toodete ja ainete kasutamise lubamise ning nende lisamise piiratud loetelusse ja kehtestab artikli 38a lõike 2 punkti a kohaste delegeeritud õigusaktidega piirangud nende kasutamisele.

Kui liikmesriik on seisukohal, et toode või aine tuleks kanda lõikes 1 osutatud loetelusse või sellest välja arvata või et kõnealuses lõikes nimetatud kasutustingimusi tuleks muuta, siis tagab liikmesriik, et komisjonile ja teistele liikmesriikidele saadetakse ametlik dokument, milles esitatakse loetelusse kandmise, sellest väljaarvamise või kasutustingimuste muutmise põhjendused.

Kasutustingimuste muutmise või loetelust väljaarvamise taotlused ning sellekohased otsused avaldatakse. Selliseid tooteid ja aineid, mida on kasutatud enne käesoleva määruse vastuvõtmist ning mis kuuluvad artikli 19 lõike 2 punktide b ja c reguleerimisalasse võib jätkuvalt kasutada ka pärast määruse vastuvõtmist. Igal juhul võib komisjon nimetatud tooted artikli 38a lõike 1 punkti a alapunkti ii kohaste delegeeritud õigusaktide alusel kooskõlas artikli 38a lõike 2 punkti a kohaste delegeeritud õigusaktide alusel vastuvõetud tingimustega kasutuselt kõrvaldada.”

| (14) | Artiklit 22 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Komisjon võib artikli 38a lõike 2 punkti c kohaste delegeeritud õigusaktide alusel kooskõlas käesoleva artikli lõikes 2 ettenähtud tingimustega ning vastavalt II jaotises esitatud eesmärkidele ja põhimõtetele lubada erandeid 1.–4. peatükis sätestatud tootmiseeskirjadest.”; |
| --- | --- | --- |

(14)

Artiklit 22 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Komisjon võib artikli 38a lõike 2 punkti c kohaste delegeeritud õigusaktide alusel kooskõlas käesoleva artikli lõikes 2 ettenähtud tingimustega ning vastavalt II jaotises esitatud eesmärkidele ja põhimõtetele lubada erandeid 1.–4. peatükis sätestatud tootmiseeskirjadest.”;

| b) | lõige 3 jäetakse välja. |
| --- | --- |

b)

lõige 3 jäetakse välja.

| (15) | Artikli 23 lõige 6 asendatakse järgmisega:
  „6.   Komisjon võib artikli 38a lõike 2 punkti e kohaste delegeeritud õigusaktidega kohandada lisas esitatud mõistete loetelu.” |
| --- | --- |

(15)

Artikli 23 lõige 6 asendatakse järgmisega:

„6.   Komisjon võib artikli 38a lõike 2 punkti e kohaste delegeeritud õigusaktidega kohandada lisas esitatud mõistete loetelu.”

| (16) | Artiklit 24 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõiget 1 muudetakse järgmiselt:






  i) | esimese lõigu punktid b ja c asendatakse järgmisega:






  „b) | kasutatakse kinnispakendis toidu puhul pakendil ka artikli 25 lõikes 1 osutatud Euroopa Liidu mahepõllumajandusliku tootmise logo; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(16)

Artiklit 24 muudetakse järgmiselt:

a)

lõiget 1 muudetakse järgmiselt:

i)

esimese lõigu punktid b ja c asendatakse järgmisega:

„b)

kasutatakse kinnispakendis toidu puhul pakendil ka artikli 25 lõikes 1 osutatud Euroopa Liidu mahepõllumajandusliku tootmise logo;

| c) | artikli 25 lõikes 1 osutatud Euroopa Liidu mahepõllumajandusliku tootmise logo kasutamise korral märgitakse logoga samale väljale koht, kus toodeti põllumajanduslikud toorained, millest toode koosneb, kasutades selleks vastavalt sobivusele üht järgmistest kujudest:






  — | „ELi põllumajandus”, kui põllumajanduslik tooraine on toodetud ELis; |
| --- | --- | --- |

c)

artikli 25 lõikes 1 osutatud Euroopa Liidu mahepõllumajandusliku tootmise logo kasutamise korral märgitakse logoga samale väljale koht, kus toodeti põllumajanduslikud toorained, millest toode koosneb, kasutades selleks vastavalt sobivusele üht järgmistest kujudest:

—

„ELi põllumajandus”, kui põllumajanduslik tooraine on toodetud ELis;

| — | „ELi-väline põllumajandus”, kui põllumajanduslik tooraine on toodetud kolmandates riikides; |
| --- | --- |

—

„ELi-väline põllumajandus”, kui põllumajanduslik tooraine on toodetud kolmandates riikides;

| — | „ELi-sisene/-väline põllumajandus”, kui osa põllumajanduslikust toorainest on toodetud Euroopa Liidus ja osa kolmandas riigis.”; |
| --- | --- |

—

„ELi-sisene/-väline põllumajandus”, kui osa põllumajanduslikust toorainest on toodetud Euroopa Liidus ja osa kolmandas riigis.”;

| ii) | viies lõik asendatakse järgmisega:
  „Artikli 25 lõikes 1 osutatud Euroopa Liidu mahepõllumajandusliku tootmise logo ja kõnealuse lõike esimeses lõigus osutatud tähise kasutamine kolmandatest riikidest imporditud toodete puhul on vabatahtlik. Kui etiketil esineb artikli 25 lõikes 1 osutatud Euroopa Liidu mahepõllumajandusliku tootmise logo, kasutatakse etiketil ka kõnealuse lõike esimeses lõigus osutatud tähist.”; |
| --- | --- |

ii)

viies lõik asendatakse järgmisega:

„Artikli 25 lõikes 1 osutatud Euroopa Liidu mahepõllumajandusliku tootmise logo ja kõnealuse lõike esimeses lõigus osutatud tähise kasutamine kolmandatest riikidest imporditud toodete puhul on vabatahtlik. Kui etiketil esineb artikli 25 lõikes 1 osutatud Euroopa Liidu mahepõllumajandusliku tootmise logo, kasutatakse etiketil ka kõnealuse lõike esimeses lõigus osutatud tähist.”;

| b) | lõige 3 jäetakse välja. |
| --- | --- |

b)

lõige 3 jäetakse välja.

| (17) | Artiklit 25 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Euroopa Liidu mahepõllumajandusliku tootmise logo võib kasutada käesoleva määruse nõuetele vastavate toodete märgistamisel, esitlemisel ja reklaamimisel.
  ELi mahepõllumajandusliku tootmise logo ei kasutata üleminekujärgus olevatest põllumajandusettevõtetest pärit toodete ja artikli 23 lõike 4 punktides b ja c osutatud toiduainete puhul.”; |
| --- | --- | --- |

(17)

Artiklit 25 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Euroopa Liidu mahepõllumajandusliku tootmise logo võib kasutada käesoleva määruse nõuetele vastavate toodete märgistamisel, esitlemisel ja reklaamimisel.

ELi mahepõllumajandusliku tootmise logo ei kasutata üleminekujärgus olevatest põllumajandusettevõtetest pärit toodete ja artikli 23 lõike 4 punktides b ja c osutatud toiduainete puhul.”;

| b) | lõige 3 jäetakse välja. |
| --- | --- |

b)

lõige 3 jäetakse välja.

| (18) | Artiklis 26 asendatakse sissejuhatav osa järgmisega:
  „Komisjon kehtestab artikli 38a lõike 1 punkti b kohaste delegeeritud õigusaktidega märgistuse ja selle koostisosade erinõuded, mida kohaldatakse:”. |
| --- | --- |

(18)

Artiklis 26 asendatakse sissejuhatav osa järgmisega:

„Komisjon kehtestab artikli 38a lõike 1 punkti b kohaste delegeeritud õigusaktidega märgistuse ja selle koostisosade erinõuded, mida kohaldatakse:”.

| (19) | Artiklit 27 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Lisaks määruses (EÜ) nr 882/2004 sätestatud tingimustele sisaldab käesoleva määrusega loodud kontrollsüsteem vähemalt ettevaatus- ja kontrollimeetmete kohaldamist.”; |
| --- | --- | --- |

(19)

Artiklit 27 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Lisaks määruses (EÜ) nr 882/2004 sätestatud tingimustele sisaldab käesoleva määrusega loodud kontrollsüsteem vähemalt ettevaatus- ja kontrollimeetmete kohaldamist.”;

| b) | lõike 5 punkt c asendatakse järgmisega:






  „c) | kontrolliorgan on akrediteeritud Euroopa standardi EN 45011 või ISO juhendi 65 (toote sertifitseerimissüsteemidega tegelevate asutuste üldnõuded) viimase versiooni kohaselt ja kinnitatud pädevate asutuste poolt;”; |
| --- | --- | --- |

b)

lõike 5 punkt c asendatakse järgmisega:

„c)

kontrolliorgan on akrediteeritud Euroopa standardi EN 45011 või ISO juhendi 65 (toote sertifitseerimissüsteemidega tegelevate asutuste üldnõuded) viimase versiooni kohaselt ja kinnitatud pädevate asutuste poolt;”;

| c) | lõike 7 punkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | pädevust lubada artiklis 22 osutatud erandeid, välja arvatud juhul, kui see on ette nähtud komisjoni poolt artikli 38a lõike 2 punkti c kohastes delegeeritud õigusaktides sätestatud eritingimustega.” |
| --- | --- | --- |

c)

lõike 7 punkt b asendatakse järgmisega:

„b)

pädevust lubada artiklis 22 osutatud erandeid, välja arvatud juhul, kui see on ette nähtud komisjoni poolt artikli 38a lõike 2 punkti c kohastes delegeeritud õigusaktides sätestatud eritingimustega.”

| (20) | Artikli 28 lõige 6 jäetakse välja. |
| --- | --- |

(20)

Artikli 28 lõige 6 jäetakse välja.

| (21) | Artikli 29 lõige 3 jäetakse välja. |
| --- | --- |

(21)

Artikli 29 lõige 3 jäetakse välja.

| (22) | Artikli 30 lõikes 2 jäetakse välja kolmas lõik. |
| --- | --- |

(22)

Artikli 30 lõikes 2 jäetakse välja kolmas lõik.

| (23) | Artikli 32 lõiget 2 muudetakse järgmiselt:






  a) | kaks esimest lõiku asendatakse järgmistega:
  „Komisjon tunnustab artikli 38b punkti f kohaste rakendusaktide alusel ning kooskõlas artikli 38a lõike 1 punkti c alapunkti v kohaste delegeeritud õigusaktide alusel vastuvõetud kriteeriumidega käesoleva artikli lõike 1 punktis b osutatud kontrolliasutusi ja kontrolliorganeid, kaasa arvatud artiklis 27 osutatud kontrolliasutusi ja kontrolliorganeid, kes on pädevad teostama kontrolli ja väljastama käesoleva artikli lõike 1 punktis c osutatud tõendavaid dokumente kolmandates riikides.
  Kontrolliorganid akrediteeritakse Euroopa standardi EN 45011 või ISO juhendi 65 (toote sertifitseerimissüsteemidega tegelevate asutuste üldnõuded) viimase versiooni kohaselt. Akrediteerimisasutus viib regulaarselt läbi kontrolliorganite tegevuse kohapealset hindamist, jälgimist ja mitmeaastast ümberhindamist.”; |
| --- | --- | --- |

(23)

Artikli 32 lõiget 2 muudetakse järgmiselt:

a)

kaks esimest lõiku asendatakse järgmistega:

„Komisjon tunnustab artikli 38b punkti f kohaste rakendusaktide alusel ning kooskõlas artikli 38a lõike 1 punkti c alapunkti v kohaste delegeeritud õigusaktide alusel vastuvõetud kriteeriumidega käesoleva artikli lõike 1 punktis b osutatud kontrolliasutusi ja kontrolliorganeid, kaasa arvatud artiklis 27 osutatud kontrolliasutusi ja kontrolliorganeid, kes on pädevad teostama kontrolli ja väljastama käesoleva artikli lõike 1 punktis c osutatud tõendavaid dokumente kolmandates riikides.

Kontrolliorganid akrediteeritakse Euroopa standardi EN 45011 või ISO juhendi 65 (toote sertifitseerimissüsteemidega tegelevate asutuste üldnõuded) viimase versiooni kohaselt. Akrediteerimisasutus viib regulaarselt läbi kontrolliorganite tegevuse kohapealset hindamist, jälgimist ja mitmeaastast ümberhindamist.”;

| b) | lisatakse järgmised lõigud:
  „Komisjon võib artikli 38b punkti f kohaste rakendusaktide alusel ning kooskõlas artikli 38a lõike 1 punkti c alapunkti v kohaste delegeeritud õigusaktide alusel vastuvõetud kriteeriumidega lõpetada käesoleva määruse sätete eiramise või rikkumise korral kontrolliasutuste ja kontrolliorganite tunnustamise.

  Vajaduse korral edasilükkamatutel juhtudel võib komisjon teha asjaomase otsuse kooskõlas artikli 38g teise lõiguga. Sel juhul teavitatakse liikmesriike võetud meetmetest, mis jõustuvad viivitamata

  Nõuetekohaselt põhjendatud tungiva kiireloomulisuse tõttu võtab komisjon kooskõlas artikli 38g lõikes 3 osutatud menetlusega vastu viivitamata kohaldatavad rakendusaktid
  .” |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmised lõigud:

„Komisjon võib artikli 38b punkti f kohaste rakendusaktide alusel ning kooskõlas artikli 38a lõike 1 punkti c alapunkti v kohaste delegeeritud õigusaktide alusel vastuvõetud kriteeriumidega lõpetada käesoleva määruse sätete eiramise või rikkumise korral kontrolliasutuste ja kontrolliorganite tunnustamise.

Vajaduse korral edasilükkamatutel juhtudel võib komisjon teha asjaomase otsuse kooskõlas artikli 38g teise lõiguga. Sel juhul teavitatakse liikmesriike võetud meetmetest, mis jõustuvad viivitamata

  Nõuetekohaselt põhjendatud tungiva kiireloomulisuse tõttu võtab komisjon kooskõlas artikli 38g lõikes 3 osutatud menetlusega vastu viivitamata kohaldatavad rakendusaktid
  .”

| (24) | Artiklit 33 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõiget 2 muudetakse järgmiselt:






  i) | esimene lõik asendatakse järgmisega:
  „Komisjon võib artikli 38b punkti f kohaste rakendusaktide alusel ja kooskõlas artikli 38a lõike 1 punkti c alapunkti
  v
  kohaste delegeeritud õigusaktide alusel vastuvõetud kriteeriumidega tunnustada kolmandaid riike, kelle tootmissüsteem vastab põhimõtetele ja tootmiseeskirjadele, mis on samaväärsed II, III ja IV jaotises sätestatutega ja kelle kontrollimeetmed on sama tõhusad kui V jaotises sätestatud meetmed. Samaväärsuse hindamisel võetakse arvesse Codex Alimentarius'e suuniseid (CAC/GL 32).”; |
| --- | --- | --- | --- |

(24)

Artiklit 33 muudetakse järgmiselt:

a)

lõiget 2 muudetakse järgmiselt:

i)

esimene lõik asendatakse järgmisega:

„Komisjon võib artikli 38b punkti f kohaste rakendusaktide alusel ja kooskõlas artikli 38a lõike 1 punkti c alapunkti
  v
  kohaste delegeeritud õigusaktide alusel vastuvõetud kriteeriumidega tunnustada kolmandaid riike, kelle tootmissüsteem vastab põhimõtetele ja tootmiseeskirjadele, mis on samaväärsed II, III ja IV jaotises sätestatutega ja kelle kontrollimeetmed on sama tõhusad kui V jaotises sätestatud meetmed. Samaväärsuse hindamisel võetakse arvesse Codex Alimentarius'e suuniseid (CAC/GL 32).”;

| ii) | lisatakse järgmised lõigud:
  „Komisjon võib artikli 38b punkti f kohaste rakendusaktide alusel ja kooskõlas artikli 38a lõike 1 punkti c alapunkti v kohaste delegeeritud õigusaktide alusel vastuvõetud kriteeriumidega lõpetada nende kolmandate riikide tunnustamise, kelle tootmissüsteem ei vasta enam põhimõtetele ja tootmiseeskirjadele, mis on samaväärsed II, III ja IV jaotises sätestatutega ja kelle kontrollimeetmed ei ole enam sama tõhusad kui V jaotises sätestatud meetmed.

  Vajaduse korral edasilükkamatutel juhtudel võib komisjon teha asjaomase otsuse kooskõlas artikli 38g teise lõiguga. Sel juhul teavitatakse liikmesriike võetud meetmetest, mis jõustuvad viivitamata

  Nõuetekohaselt põhjendatud tungiva kiireloomulisuse tõttu võtab komisjon kooskõlas artikli 38g lõikes 3 osutatud menetlusega vastu viivitamata kohaldatavad rakendusaktid
  .” |
| --- | --- |

ii)

lisatakse järgmised lõigud:

„Komisjon võib artikli 38b punkti f kohaste rakendusaktide alusel ja kooskõlas artikli 38a lõike 1 punkti c alapunkti v kohaste delegeeritud õigusaktide alusel vastuvõetud kriteeriumidega lõpetada nende kolmandate riikide tunnustamise, kelle tootmissüsteem ei vasta enam põhimõtetele ja tootmiseeskirjadele, mis on samaväärsed II, III ja IV jaotises sätestatutega ja kelle kontrollimeetmed ei ole enam sama tõhusad kui V jaotises sätestatud meetmed.

Vajaduse korral edasilükkamatutel juhtudel võib komisjon teha asjaomase otsuse kooskõlas artikli 38g teise lõiguga. Sel juhul teavitatakse liikmesriike võetud meetmetest, mis jõustuvad viivitamata

  Nõuetekohaselt põhjendatud tungiva kiireloomulisuse tõttu võtab komisjon kooskõlas artikli 38g lõikes 3 osutatud menetlusega vastu viivitamata kohaldatavad rakendusaktid
  .”

| b) | lõiget 3 muudetakse järgmiselt:






  i) | esimene lõik asendatakse järgmisega:
  „Toodete puhul, mida ei ole imporditud artikli 32 kohaselt ja mida ei ole imporditud käesoleva artikli lõike 2 kohaselt tunnustatud kolmandast riigist, võib komisjon artikli 38b punkti f kohase rakendusakti alusel ja kooskõlas artikli 38a lõike 1 punkti c alapunkti
  v
  kohaste delegeeritud õigusaktide alusel vastuvõetud kriteeriumidega tunnustada kontrolliasutusi ja kontrolliorganeid, sealhulgas artiklis 27 osutatud kontrolliasutusi ja kontrolliorganeid, kes on pädevad teostama kontrollimisi ja väljastama sertifikaate kolmandates riikides käesoleva artikli lõike 1 kohaldamise eesmärgil. Samaväärsuse hindamisel võetakse arvesse Codex Alimentarius'e suuniseid (CAC/GL 32).”; |
| --- | --- | --- |

b)

lõiget 3 muudetakse järgmiselt:

i)

esimene lõik asendatakse järgmisega:

„Toodete puhul, mida ei ole imporditud artikli 32 kohaselt ja mida ei ole imporditud käesoleva artikli lõike 2 kohaselt tunnustatud kolmandast riigist, võib komisjon artikli 38b punkti f kohase rakendusakti alusel ja kooskõlas artikli 38a lõike 1 punkti c alapunkti
  v
  kohaste delegeeritud õigusaktide alusel vastuvõetud kriteeriumidega tunnustada kontrolliasutusi ja kontrolliorganeid, sealhulgas artiklis 27 osutatud kontrolliasutusi ja kontrolliorganeid, kes on pädevad teostama kontrollimisi ja väljastama sertifikaate kolmandates riikides käesoleva artikli lõike 1 kohaldamise eesmärgil. Samaväärsuse hindamisel võetakse arvesse Codex Alimentarius'e suuniseid (CAC/GL 32).”;

| ii) | lisatakse järgmised lõigud:
  „Komisjon võib artikli 38b punkti f kohaste rakendusaktide alusel ning kooskõlas artikli 38a lõike 1 punkti c alapunkti v kohaste delegeeritud õigusaktide alusel vastuvõetud kriteeriumidega lõpetada kontrolliasutuste ja kontrolliorganite tunnustamise käesoleva määruse sätete eiramise või rikkumise korral.

  Vajaduse korral edasilükkamatutel juhtudel võib komisjon teha asjaomase otsuse kooskõlas artikli 38g teise lõiguga. Sel juhul teavitatakse liikmesriike võetud meetmetest, mis jõustuvad viivitamata

  Nõuetekohaselt põhjendatud tungiva kiireloomulisuse tõttu võtab komisjon kooskõlas artikli 38g lõikes 3 osutatud menetlusega vastu viivitamata kohaldatavad rakendusaktid
  .” |
| --- | --- |

ii)

lisatakse järgmised lõigud:

„Komisjon võib artikli 38b punkti f kohaste rakendusaktide alusel ning kooskõlas artikli 38a lõike 1 punkti c alapunkti v kohaste delegeeritud õigusaktide alusel vastuvõetud kriteeriumidega lõpetada kontrolliasutuste ja kontrolliorganite tunnustamise käesoleva määruse sätete eiramise või rikkumise korral.

Vajaduse korral edasilükkamatutel juhtudel võib komisjon teha asjaomase otsuse kooskõlas artikli 38g teise lõiguga. Sel juhul teavitatakse liikmesriike võetud meetmetest, mis jõustuvad viivitamata

  Nõuetekohaselt põhjendatud tungiva kiireloomulisuse tõttu võtab komisjon kooskõlas artikli 38g lõikes 3 osutatud menetlusega vastu viivitamata kohaldatavad rakendusaktid
  .”

| (25) | Lisatakse artikkel 36a järgmises sõnastuses:
  „Artikkel 36a


  Avaldamine ja teavitamine

  Komisjon koostab, avaldab ja teeb kooskõlas artikli 38b punkti b kohaste rakendusaktide alusel vastuvõetud eeskirjadega kättesaadavaks artikli 38b punkti a kohaste rakendusaktide alusel kindlaksmääratud teabe, või levitab seda teavet; lisaks sellele komisjon koostab, avaldab ja teeb kättesaadavaks nende kolmandate riikide ning kontrolliasutuste ja kontrolliorganite nimekirjad, keda tunnustatakse kooskõlas artiklitega 32 ja 33, või levitab kõnealuseid nimekirju.” |
| --- | --- |

(25)

Lisatakse artikkel 36a järgmises sõnastuses:

„Artikkel 36a

Avaldamine ja teavitamine

Komisjon koostab, avaldab ja teeb kooskõlas artikli 38b punkti b kohaste rakendusaktide alusel vastuvõetud eeskirjadega kättesaadavaks artikli 38b punkti a kohaste rakendusaktide alusel kindlaksmääratud teabe, või levitab seda teavet; lisaks sellele komisjon koostab, avaldab ja teeb kättesaadavaks nende kolmandate riikide ning kontrolliasutuste ja kontrolliorganite nimekirjad, keda tunnustatakse kooskõlas artiklitega 32 ja 33, või levitab kõnealuseid nimekirju.”

| (26) | Artiklid 37 ja 38 jäetakse välja. |
| --- | --- |

(26)

Artiklid 37 ja 38 jäetakse välja.

| (27) | Lisatakse järgmised artiklid:

  „Artikkel 38a


  Delegeeritud volitused

  1.   Selleks et tarbijate ootusi mahepõllumajanduslike toodete kvaliteedi suhtes paremini arvesse võtta ning tagada eeskirjade nõuetekohane kohaldamine asjaomaste asutuste, organite ja ettevõtjate poolt ning ühtse turu ja kaubanduse laitmatu toimimine, võtab komisjon II jaotises sätestatud eesmärkidest ja põhimõtetest lähtudes

  on komisjonil õigus võtta kooskõlas artikliga 38d vastu
  delegeeritud õigusaktide alusel vastu

  õigusakte
  käesoleva määruse kohaldamiseks vajalikud erieeskirjad, meetmed ja tingimused

  vajalike erieeskirjade, meetmete ja tingimuste
  (sh määruse reguleerimisalaga seotud erimääratlused)
  kohta
  järgmistes valdkondades
  lähtuvalt II jaos sätestatud eesmärkidest ja põhimõtetest
  : [ME 9]







  a) | III jaotises sätestatud tootmiseeskirjad, eelkõige:






  i) | erinõuded ja tingimused ning üleminekuajad, mida ettevõtjad peavad järgima; |
| --- | --- | --- | --- |

(27)

Lisatakse järgmised artiklid:

„Artikkel 38a

Delegeeritud volitused

1.   Selleks et tarbijate ootusi mahepõllumajanduslike toodete kvaliteedi suhtes paremini arvesse võtta ning tagada eeskirjade nõuetekohane kohaldamine asjaomaste asutuste, organite ja ettevõtjate poolt ning ühtse turu ja kaubanduse laitmatu toimimine, võtab komisjon II jaotises sätestatud eesmärkidest ja põhimõtetest lähtudes

  on komisjonil õigus võtta kooskõlas artikliga 38d vastu
  delegeeritud õigusaktide alusel vastu

  õigusakte
  käesoleva määruse kohaldamiseks vajalikud erieeskirjad, meetmed ja tingimused

  vajalike erieeskirjade, meetmete ja tingimuste
  (sh määruse reguleerimisalaga seotud erimääratlused)
  kohta
  järgmistes valdkondades
  lähtuvalt II jaos sätestatud eesmärkidest ja põhimõtetest
  : [ME 9]

a)

III jaotises sätestatud tootmiseeskirjad, eelkõige:

i)

erinõuded ja tingimused ning üleminekuajad, mida ettevõtjad peavad järgima;

| ii) | toodete ja ainete mahepõllumajanduslikus tootmises kasutamise loa andmine ja nende lisamine toodete ja ainete piiratud loetelusse või sellest loetelust väljaarvamine artiklite 16 ja 21 kohaldamisel; |
| --- | --- |

ii)

toodete ja ainete mahepõllumajanduslikus tootmises kasutamise loa andmine ja nende lisamine toodete ja ainete piiratud loetelusse või sellest loetelust väljaarvamine artiklite 16 ja 21 kohaldamisel;

| iii) | töödeldud toiduainete tootmisel kasutatavad töötlemismeetodid; |
| --- | --- |

iii)

töödeldud toiduainete tootmisel kasutatavad töötlemismeetodid;

| iv) | GMOde ja GMOdest või GMOde abil valmistatud toodete kasutamise keelu kohaldamise tingimused; |
| --- | --- |

iv)

GMOde ja GMOdest või GMOde abil valmistatud toodete kasutamise keelu kohaldamise tingimused;

| v) | artikli 17 lõike 1 punktides c–f osutatud üleminekuaegade määratlemine; |
| --- | --- |

v)

artikli 17 lõike 1 punktides c–f osutatud üleminekuaegade määratlemine;

| b) | Euroopa Liidu mahepõllumajandusliku tootmise logoga seotud märgistamiseeskirjad ja nõuded, selle esitusviisi, koostisosi, suurust ja kujundust käsitlevad erikriteeriumid ning logo kasutustingimused ja -õigused kooskõlas IV jaotisega; |
| --- | --- |

b)

Euroopa Liidu mahepõllumajandusliku tootmise logoga seotud märgistamiseeskirjad ja nõuded, selle esitusviisi, koostisosi, suurust ja kujundust käsitlevad erikriteeriumid ning logo kasutustingimused ja -õigused kooskõlas IV jaotisega;

| c) | V ja VI jaotises sätestatud kontrollsüsteemid, eelkõige:






  i) | kontrollinõuded ning järelevalve- ja auditeerimismenetlused; |
| --- | --- | --- |

c)

V ja VI jaotises sätestatud kontrollsüsteemid, eelkõige:

i)

kontrollinõuded ning järelevalve- ja auditeerimismenetlused;

| ii) | kontrolliorganite tunnustamise kriteeriumid artikli 27 kohaldamisel; |
| --- | --- |

ii)

kontrolliorganite tunnustamise kriteeriumid artikli 27 kohaldamisel;

| iii) | erikriteeriumid ülesannete delegeerimiseks punktis ii osutatud kontrolliorganitele; |
| --- | --- |

iii)

erikriteeriumid ülesannete delegeerimiseks punktis ii osutatud kontrolliorganitele;

| iv) | tõendavate dokumentide vorm; |
| --- | --- |

iv)

tõendavate dokumentide vorm;

| v) | kriteeriumid kolmandate riikide tunnustamiseks artikli 33 lõike 2 kohaldamisel ning kontrolliasutuste ja kontrolliorganite tunnustamiseks artikli 32 lõike 2 ja artikli 33 lõike 3 kohaldamisel; |
| --- | --- |

v)

kriteeriumid kolmandate riikide tunnustamiseks artikli 33 lõike 2 kohaldamisel ning kontrolliasutuste ja kontrolliorganite tunnustamiseks artikli 32 lõike 2 ja artikli 33 lõike 3 kohaldamisel;

| vi) | kriteeriumid heakskiitmise või tunnustamise lõpetamiseks ja tõendavate dokumentide tühistamiseks, sh juhtudel, mille puhul komisjon peab kooskõlas artikli 38g teise lõiguga viivitamata tegutsema; |
| --- | --- |

vi)

kriteeriumid heakskiitmise või tunnustamise lõpetamiseks ja tõendavate dokumentide tühistamiseks, sh juhtudel, mille puhul komisjon peab kooskõlas artikli 38g teise lõiguga viivitamata tegutsema;

| vii) | kriteeriumid kontrollsüsteemi lülitatud ettevõtte identifitseerimiseks ja avalikustamiseks; |
| --- | --- |

vii)

kriteeriumid kontrollsüsteemi lülitatud ettevõtte identifitseerimiseks ja avalikustamiseks;

| viii) | eeskirjad, mida kohaldatakse kolmandatest riikidest pärit toodete viimisel Euroopa Liidu turule mahepõllumajanduslikuna; |
| --- | --- |

viii)

eeskirjad, mida kohaldatakse kolmandatest riikidest pärit toodete viimisel Euroopa Liidu turule mahepõllumajanduslikuna;

| d) | mahepõllumajanduslike toodete vaba liikumine. |
| --- | --- |

d)

mahepõllumajanduslike toodete vaba liikumine.

2.   Selleks et võtta arvesse mahepõllumajandussektori tehnilist arengut ja eripära, võib komisjon, järgides II jaotises sätestatud eesmärke ja põhimõtteid, delegeeritud õigusaktide alusel vastu võtta käesoleva määruse kohaldamiseks vajalikud eeskirjad järgmistes valdkondades:

| a) | artiklite 12–16, 18, 19 ja 20 kohaldamisega seotud eritehnikate lubamine, neile piirangute kehtestamine, nende kasutamise piiramine või keelamine, samuti ainete ja toodete kasutamise ning kasutusest kõrvaldamisega seotud tingimused ja piirangud, eelkõige kasutusmeetodid ja annused ning kasutamise ja põllumajandustoodetega kokkupuutumise ajalised piirangud; |
| --- | --- |

a)

artiklite 12–16, 18, 19 ja 20 kohaldamisega seotud eritehnikate lubamine, neile piirangute kehtestamine, nende kasutamise piiramine või keelamine, samuti ainete ja toodete kasutamise ning kasutusest kõrvaldamisega seotud tingimused ja piirangud, eelkõige kasutusmeetodid ja annused ning kasutamise ja põllumajandustoodetega kokkupuutumise ajalised piirangud;

| b) | pärmi tootmise erieeskirjad; |
| --- | --- |

b)

pärmi tootmise erieeskirjad;

| c) | erandite lubamine tootmiseeskirjadest ning kõnealuste eranditega seotud eritingimused artikli 22 kohaldamisel; |
| --- | --- |

c)

erandite lubamine tootmiseeskirjadest ning kõnealuste eranditega seotud eritingimused artikli 22 kohaldamisel;

| d) | määruses (EMÜ) nr 2092/91 kehtestatud eeskirjadelt käesoleva määruse eeskirjadele üleminekut hõlbustavad üleminekumeetmed; |
| --- | --- |

d)

määruses (EMÜ) nr 2092/91 kehtestatud eeskirjadelt käesoleva määruse eeskirjadele üleminekut hõlbustavad üleminekumeetmed;

| e) | lisas sätestatud mõistete kohandamine. |
| --- | --- |

e)

lisas sätestatud mõistete kohandamine.

3.   Läbipaistvuse ning kiire, tõhusa, täpse ning kulutõhusa teabevahetuse tagamiseks määrab komisjon delegeeritud aktide alusel kindlaks järgmised punktid:

| a) | edastatavate andmete laad ja liik; |
| --- | --- |

a)

edastatavate andmete laad ja liik;

| b) | teabe edastamise meetodid; |
| --- | --- |

b)

teabe edastamise meetodid;

| c) | eeskirjad, mis on seotud juurdepääsuõigusega kättesaadavaks tehtud teabele või teabesüsteemidele; |
| --- | --- |

c)

eeskirjad, mis on seotud juurdepääsuõigusega kättesaadavaks tehtud teabele või teabesüsteemidele;

| d) | teabe avaldamise vahendid. |
| --- | --- |

d)

teabe avaldamise vahendid.

Artikkel 38b

Rakendamisvolitused

1.   Komisjon võtab rakendusaktide alusel vastu

  kooskõlas artikli 38g lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega vastu rakendusaktid, millega kehtestatakse vajalikud
  sätted, mis on vajalikud käesoleva määruse ühetaoliseks kohaldamiseks Euroopa Liidus

  liidus
  , eelkõige seoses järgmisega: [ME 10]

| a) | käesoleva määruse raames nõutavad üksikasjad teavitamise, teabe esitamise ja teabevahetuse sisu, vormi ja viisi kohta ning täpsed nõuded seoses järgmisega:






  i) | ettevõtjate puhul eelkõige seoses artikli 28 lõikes 1 ja artikli 29 lõikes 1 osutatud teavitamisega ning teabe esitamisega; |
| --- | --- | --- |

a)

käesoleva määruse raames nõutavad üksikasjad teavitamise, teabe esitamise ja teabevahetuse sisu, vormi ja viisi kohta ning täpsed nõuded seoses järgmisega:

i)

ettevõtjate puhul eelkõige seoses artikli 28 lõikes 1 ja artikli 29 lõikes 1 osutatud teavitamisega ning teabe esitamisega;

| ii) | kontrolliorganite, kontrolliasutuste, liikmesriikide pädevate asutuste, kolmandate riikide ja komisjoni puhul seoses teabe esitamise ja selle vahetamisega vastavalt artiklitele 22, 30–33, 35 ja 36; |
| --- | --- |

ii)

kontrolliorganite, kontrolliasutuste, liikmesriikide pädevate asutuste, kolmandate riikide ja komisjoni puhul seoses teabe esitamise ja selle vahetamisega vastavalt artiklitele 22, 30–33, 35 ja 36;

| b) | erieeskirjade avaldamise tingimused ja vahendid ning tingimused punktis a osutatud teabe või kolmandate riikide nimekirju või artikli 27 kohaselt määratud kontrolliasutusi ja kontrolliorganeid või artiklite 32 ja 33 kohaselt tunnustatud kontrolliasutusi ja kontrolliorganeid käsitleva teabe komisjoni poolt levitamiseks või kättesaadavaks tegemiseks ettevõtjatele, pädevatele asutustele, kontrolliasutustele ja kontrolliorganitele ning liikmesriikidele või kolmandatele riikidele; |
| --- | --- |

b)

erieeskirjade avaldamise tingimused ja vahendid ning tingimused punktis a osutatud teabe või kolmandate riikide nimekirju või artikli 27 kohaselt määratud kontrolliasutusi ja kontrolliorganeid või artiklite 32 ja 33 kohaselt tunnustatud kontrolliasutusi ja kontrolliorganeid käsitleva teabe komisjoni poolt levitamiseks või kättesaadavaks tegemiseks ettevõtjatele, pädevatele asutustele, kontrolliasutustele ja kontrolliorganitele ning liikmesriikidele või kolmandatele riikidele;

| c) | meetodid ja tingimused, mida tuleb arvesse võtta elektroonilisel sertifitseerimisel, eelkõige artiklis 29 osutatud tõendavate dokumentide ja artikli 33 lõike 1 punktis d osutatud sertifikaatide puhul; |
| --- | --- |

c)

meetodid ja tingimused, mida tuleb arvesse võtta elektroonilisel sertifitseerimisel, eelkõige artiklis 29 osutatud tõendavate dokumentide ja artikli 33 lõike 1 punktis d osutatud sertifikaatide puhul;

| d) | koodnumbrite andmine kontrolliorganitele ja kontrolliasutustele ning selle koha ülesmärkimine, kus toodeti põllumajanduslikud toorained, millest toode koosneb, kooskõlas artikliga 24; |
| --- | --- |

d)

koodnumbrite andmine kontrolliorganitele ja kontrolliasutustele ning selle koha ülesmärkimine, kus toodeti põllumajanduslikud toorained, millest toode koosneb, kooskõlas artikliga 24;

| e) | erikriteeriumid artikli 24 lõike 1 punktides a ja c osutatud teabe esitusviisi, koostisosade ja mahu kohta; |
| --- | --- |

e)

erikriteeriumid artikli 24 lõike 1 punktides a ja c osutatud teabe esitusviisi, koostisosade ja mahu kohta;

| f) | kolmandate riikide ning kontrolliasutuste ja kontrolliorganite tunnustamine ja nende tunnustamise lõpetamine artikli 32 lõike 2 ja artikli 33 lõigete 2 ja 3 kohaldamisel. |
| --- | --- |

f)

kolmandate riikide ning kontrolliasutuste ja kontrolliorganite tunnustamine ja nende tunnustamise lõpetamine artikli 32 lõike 2 ja artikli 33 lõigete 2 ja 3 kohaldamisel.

1a.
     
  Nõuetekohaselt põhjendatud tungiva kiireloomulisuse tõttu, mis on seotud kontrolliasutuste ja kontrolliorganite tunnustamise lõpetamisega käesoleva määruse sätete eiramise või rikkumise puhul või nende kolmandate riikide tunnustamise lõpetamisega, kelle tootmissüsteem ei vasta enam põhimõtetele ja tootmiseeskirjadele, mis on samaväärsed II, III ja IV jaotises ette nähtuga, või kelle kontrollimeetmed ei ole enam sama tõhusad kui V jaotises sätestatud meetmed, võtab komisjon kooskõlas artikli 38g lõikes 3 osutatud menetlusega vastu viivitamata kohaldatavad rakendusaktid. [ME 11]

Artikkel 38c

Komisjoni volitused

Kui komisjonile on antud volitused, tegutseb ta delegeeritud õigusaktide puhul kooskõlas artiklis 38d osutatud menetlusega ning rakendusaktide puhul kooskõlas artiklis 38g osutatud menetlusega, juhul kui käesoleva määrusega ei ole sätestatud teisiti.

Artikkel 38d

Volituste delegeerimine

1.   Komisjonile antakse määramata ajaks volitused

  õigus
  võtta vastu käesolevas määruses osutatud delegeeritud õigusakte
  käesolevas artiklis sätestatud tingimustel
  .

2.   Kohe kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teavitab ta sellest üheaegselt Euroopa Parlamenti ja nõukogu

  Artikli 9 lõikes 4, artiklis 11, artikli 16 lõikes 1, artikli 16 lõike 3 punktides a ja c, artikli 21 lõikes 2, artikli 22 lõikes 1, artikli 23 lõikes 6, artiklis 26, artikli 27 lõike 7 punktis b, artikli 32 lõikes 2 ja artikli 33 lõigetes 2 ja 3 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile viieks aastaks alates ... (5). Komisjon esitab delegeeritud volituse kohta aruande hiljemalt 9 kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. Volituse delegeerimist uuendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväit, tehes seda hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist
  .

3.   Komisjonile antud volituste suhtes võtta vastu delegeeritud õigusakte kohaldatakse artiklites 38e ja 38f sätestatud tingimusi

  Euroopa Parlament või nõukogu võivad volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

3a.
     
  Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

3b.
     
  Käesoleva määruse alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväiteid või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväiteid. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.[ME 12]

„Artikkel 38e

Volituste delegeerimise tagasivõtmine

1.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklites 38a ja 38d osutatud volituste delegeerimise tagasi võtta.

2.   Institutsioon, kes on algatanud sisemenetluse, et otsustada volituste delegeerimise tagasivõtmise üle, püüab sellest teatada teisele institutsioonile ja komisjonile mõistliku aja jooksul enne lõpliku otsuse tegemist, viidates delegeeritud volitustele, mille ta võib tagasi võtta, ja võimalikele tagasivõtmise põhjustele.

3.   Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub kohe või selles täpsustatud hilisemal kuupäeval. Otsus ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. Otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.”
  [ME 13]

„Artikkel 38f

Vastuväidete esitamine delegeeritud õigusaktide suhtes

1.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad delegeeritud õigusakti suhtes esitada vastuväiteid kahe kuu jooksul alates õigusaktist teavitamisest. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega ühe kuu võrra.

2.   Kui pärast selle tähtaja möödumist ei ole Euroopa Parlament ega nõukogu delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid esitanud, avaldatakse see Euroopa Liidu Teatajas ning õigusakt jõustub selles nimetatud kuupäeval.

Delegeeritud õigusakti võib avaldada Euroopa Liidu Teatajas ja see võib jõustuda enne kõnealuse ajavahemiku möödumist juhul, kui Euroopa Parlament ja nõukogu on mõlemad teatanud komisjonile oma kavatsusest jätta vastuväited esitamata.

3.   Kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid, siis õigusakt ei jõustu. Vastuväite esitanud institutsioon põhjendab delegeeritud õigusakti suhtes esitatud vastuväiteid.”
  [ME 14]

Artikkel 38g

Rakendusaktid – mahepõllumajandusliku tootmise komitee

1.
     Käesoleva määruse kohaste rakendusaktide vastuvõtmisel abistab komisjoni Komisjoni abistab mahepõllumajandusliku tootmise komitee ning seejuures kohaldatakse määruse (EL) nr [xxxx/yyyy] (lisatakse pärast Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 291 lõikes 2 osutatud kontrollimehhanisme käsitleva määruse vastuvõtmist, mida praegu arutatakse Euroopa Parlamendis ja nõukogus) artiklis 5 sätestatud menetlust

  Nimetatud komitee on komitee Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määruse (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (6), tähenduses.

Artikli 32 lõikes 2 ja artikli 33 lõigetes 2 ja 3 nimetatud edasilükkamatutel juhtudel kohaldatakse määruse (EL) nr [xxxx/yyyy] artiklis [6] sätestatud menetlust.

2.
     
  Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

3.
     
  Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit koostoimes nimetatud määruse artikliga 5.

| (28) | Artiklit 41 muudetakse järgmiselt:






  a) | pealkiri asendatakse järgmisega: |
| --- | --- | --- |

(28)

Artiklit 41 muudetakse järgmiselt:

a)

pealkiri asendatakse järgmisega:

| b) | Lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Komisjon esitab hiljemalt 31. detsembriks 2011 aruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule.” |
| --- | --- |

b)

Lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Komisjon esitab hiljemalt 31. detsembriks 2011 aruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule.”

Artikkel 1a

Komisjon hindab määruses (EÜ) nr 834/2007 käesoleva määrusega tehtud muudatuste tulemusi seoses läbipaistvuse ja mõjuga kodanikuühiskonnale kolm aastat pärast ... (7).

Hindamisprotsessi kaasatakse olulised sidusrühmad ja kodanikuühiskonna esindajad. [ME 16]

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

...,

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ELT C 218, 23.7.2011, lk 122.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 4. juuli 2012. aasta seisukoht.

2

(3)  ELT L 189, 20.7.2007, lk 1.

3

(4)  

  ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.

4

ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.

(5)

5

| + | Käesoleva määruse jõustumise kuupäev. |
| --- | --- |

+

Käesoleva määruse jõustumise kuupäev.

(6)  

  ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.
  ”

6

ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.

(7)  
  Kuupäev kolm aastat pärast käesoleva määruse jõustumist.

7

Kuupäev kolm aastat pärast käesoleva määruse jõustumist.

---

| 29.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 349/545 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 349/545

---

Kolmapäev, 4. juuli 2012Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi rahastamissüsteem ***I

P7_TA(2012)0283

Euroopa Parlamendi 4. juuli 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 485/2008 Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi rahastamissüsteemi kuuluvate toimingute kontrollimise kohta liikmesriikide poolt (COM(2010)0761 – C7-0002/2011 – 2010/0366(COD))

2013/C 349 E/28

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2010)0761), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2010)0761),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artiklit 42 ja artikli 43 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0002/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artiklit 42 ja artikli 43 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0002/2011),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 4. mai 2011. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 4. mai 2011. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit (A7-0204/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit (A7-0204/2011),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 218, 23.7.2011, lk 126.

---

Kolmapäev, 4. juuli 2012P7_TC1-COD(2010)0366

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 4. juulil 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2012, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 485/2008 Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi rahastamissüsteemi kuuluvate toimingute kontrollimise kohta liikmesriikide poolt

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 42 esimest lõiku ja artikli 43 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu määrusega (EÜ) nr 485/2008 (3) antakse komisjonile volitused kõnealuse määruse teatavate sätete rakendamiseks. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määrusega (EÜ) nr 485/2008 (3) antakse komisjonile volitused kõnealuse määruse teatavate sätete rakendamiseks.

| (2) | Seoses Lissaboni lepingu jõustumisega tuleb viia komisjonile määruse (EÜ) nr 485/2008 kohaselt antud volitused vastavusse Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „alusleping”) artiklitega 290 ja 291. |
| --- | --- |

(2)

Seoses Lissaboni lepingu jõustumisega tuleb viia komisjonile määruse (EÜ) nr 485/2008 kohaselt antud volitused vastavusse Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „alusleping”) artiklitega 290 ja 291.

| (3) | Komisjonile

  Määrusega (EÜ) nr 485/2008 kehtestatud korra nõuetekohase toimimise tagamiseks
  tuleks anda volitus

  komisjonile delegeerida õigus
  võtta vastu delegeeritud õigusakte vastavalt aluslepingu

  Euroopa Liidu toimimise lepingu
  artiklile 290, et täiendada või muuta teatavaid määruse (EÜ) nr 485/2008 vähem olulisi elemente. Tuleks kindlaks määrata delegeerimise tingimused ning elemendid, mille suhtes neid volitusi võib kasutada

  seoses loetelu koostamisega meetmetest, mida ei saa nende olemuse tõttu hiljem äridokumentide alusel kontrollida ja mille suhtes käesolevat määrust ei kohaldata
  .
  Eriti oluline on, et komisjon viiks ettevalmistava töö käigus läbi asjakohased konsultatsioonid, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule
  . [ME 1] |
| --- | --- |

(3)

Komisjonile

  Määrusega (EÜ) nr 485/2008 kehtestatud korra nõuetekohase toimimise tagamiseks
  tuleks anda volitus

  komisjonile delegeerida õigus
  võtta vastu delegeeritud õigusakte vastavalt aluslepingu

  Euroopa Liidu toimimise lepingu
  artiklile 290, et täiendada või muuta teatavaid määruse (EÜ) nr 485/2008 vähem olulisi elemente. Tuleks kindlaks määrata delegeerimise tingimused ning elemendid, mille suhtes neid volitusi võib kasutada

  seoses loetelu koostamisega meetmetest, mida ei saa nende olemuse tõttu hiljem äridokumentide alusel kontrollida ja mille suhtes käesolevat määrust ei kohaldata
  .
  Eriti oluline on, et komisjon viiks ettevalmistava töö käigus läbi asjakohased konsultatsioonid, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule
  . [ME 1]

| (4) | Selleks et tagada määruse (EÜ) nr 485/2008 ühetaoline kohaldamine

  ühetaolised rakendamistingimused
  , tuleks komisjonile anda õigus võtta vastu rakendusakte aluslepingu artikli 291 kohaselt. Komisjonil peaks eelkõige olema õigus vastu võtta ühtsed eeskirjad teabevahetuse kohta. Komisjon peaks kõnealused rakendusaktid vastu võtma nõukogu 21. juuni 2005. aasta määruse (EÜ) nr 1290/2005 (ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta) (4) artikli 41d lõike 1 alusel loodud põllumajandusfondide komitee abiga kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr XX/XXXX [täita pärast seda, kui on vastu võetud praegu Euroopa Parlamendis ja nõukogus arutlusel olev Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 291 lõike 3 kohane määrus kontrollimeetmete kohta] sätetega

  rakendamisvolitused
  .
  Neid volitusi tuleks teostada vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusele (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (5)
  .
  [ME 2] |
| --- | --- |

(4)

Selleks et tagada määruse (EÜ) nr 485/2008 ühetaoline kohaldamine

  ühetaolised rakendamistingimused
  , tuleks komisjonile anda õigus võtta vastu rakendusakte aluslepingu artikli 291 kohaselt. Komisjonil peaks eelkõige olema õigus vastu võtta ühtsed eeskirjad teabevahetuse kohta. Komisjon peaks kõnealused rakendusaktid vastu võtma nõukogu 21. juuni 2005. aasta määruse (EÜ) nr 1290/2005 (ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta) (4) artikli 41d lõike 1 alusel loodud põllumajandusfondide komitee abiga kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr XX/XXXX [täita pärast seda, kui on vastu võetud praegu Euroopa Parlamendis ja nõukogus arutlusel olev Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 291 lõike 3 kohane määrus kontrollimeetmete kohta] sätetega

  rakendamisvolitused
  .
  Neid volitusi tuleks teostada vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusele (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (5)
  .
  [ME 2]

| (5) | Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 485/2008 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(5)

Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 485/2008 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 485/2008 muudetakse järgmiselt:

| 1) | Artikli 1 lõike 2 teine lause

  lõige 2
  asendatakse järgmisega:
  „
  2.
     
  Käesolevat määrust ei kohaldata nõukogu 19. jaanuari 2009. aasta määruse (EÜ) nr 73/2009 (millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks) (6) reguleerimisalasse kuuluvate ühendatud haldus- ja kontrollsüsteemi meetmete suhtes.


  Selleks et välistada käesoleva määruse kohaldamine selliste meetmete suhtes, mida ei saa nende olemuse tõttu hiljem äridokumentide alusel kontrollida, võib komisjon delegeeritud õigusaktidega vastavalt käesoleva määruse artiklites 13a, 13b ja 13c

  artiklis 13a
  osutatud tingimustele koostada loetelu muudest meetmetest, mille suhtes käesolevat määrust ei kohaldata.
  [ME 3] |
| --- | --- |

1)

Artikli 1 lõike 2 teine lause

  lõige 2
  asendatakse järgmisega:

„
  2.
     
  Käesolevat määrust ei kohaldata nõukogu 19. jaanuari 2009. aasta määruse (EÜ) nr 73/2009 (millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks) (6) reguleerimisalasse kuuluvate ühendatud haldus- ja kontrollsüsteemi meetmete suhtes.

Selleks et välistada käesoleva määruse kohaldamine selliste meetmete suhtes, mida ei saa nende olemuse tõttu hiljem äridokumentide alusel kontrollida, võib komisjon delegeeritud õigusaktidega vastavalt käesoleva määruse artiklites 13a, 13b ja 13c

  artiklis 13a
  osutatud tingimustele koostada loetelu muudest meetmetest, mille suhtes käesolevat määrust ei kohaldata.

| 2) | Artiklit 7 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 1 teise lõigu teine lause jäetakse välja; |
| --- | --- | --- |

2)

Artiklit 7 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 1 teise lõigu teine lause jäetakse välja;

| b) | lõige 5 jäetakse välja. |
| --- | --- |

b)

lõige 5 jäetakse välja.

| 3) | Artikkel 13 jäetakse välja. |
| --- | --- |

3)

Artikkel 13 jäetakse välja.

| 4) | Lisatakse järgmised artiklid:

  „Artikkel 13a



  1.
     Komisjonile antakse määramata ajaks volitused

  käesolevas artiklis sätestatud tingimustel õigus
  võtta vastu käesolevas määruses osutatud delegeeritud õigusakte.


  2.
     
  Artikli 1 lõikes 2 osutatud volituste delegeerimine komisjonile toimub viieks aastaks alates ... (7). Komisjon koostab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne kõnealuse viieaastase ajavahemiku lõppu. Delegeeritud volitusi uuendatakse vaikimisi samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab uuendamisele vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppu.




  3.
     
  Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 1 lõikes 2 osutatud volituste delegeerimise tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse selles otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses kindlaksmääratud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.




  4.
     Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teavitab ta sellest üheaegselt Euroopa Parlamenti ja nõukogu.


  5.
     
  Artikli 1 lõike 2 kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktid võivad jõustuda alles pärast seda, kui Euroopa Parlament või nõukogu ei ole esitanud neile vastuväiteid kahe kuu jooksul pärast nende teavitamist asjaomastest õigusaktidest või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne kahe kuu möödumist komisjoni teavitanud sellest, et nad ei kavatse esitada vastuväiteid. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel võib seda ajavahemikku kahe kuu võrra pikendada. [ME 4]



  Artikkel 13b



  Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklis 13a osutatud volituste delegeerimise tagasi võtta.


  Institutsioon, kes on algatanud sisemenetluse, et otsustada delegeeritud volituste tagasivõtmise üle, püüab sellest teatada teisele institutsioonile ja komisjonile mõistliku aja jooksul enne lõpliku otsuse tegemist, viidates delegeeritud volitustele, mille ta võib tagasi võtta, ja võimalikele tagasivõtmise põhjustele.


  Tagasivõtmisotsusega lõpetatakse selles otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub kohe või selles täpsustatud hilisemal kuupäeval. Otsus ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.
  [ME 5]



  Artikkel 13c



  Euroopa Parlament ja nõukogu võivad delegeeritud õigusakti suhtes esitada vastuväiteid kahe kuu jooksul alates õigusakti teatavakstegemisest. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega ühe kuu võrra.


  Kui pärast selle tähtaja möödumist ei ole Euroopa Parlament ega nõukogu delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid esitanud, avaldatakse see Euroopa Liidu Teatajas ning õigusakt jõustub aktis nimetatud kuupäeval.


  Delegeeritud õigusakti võib avaldada Euroopa Liidu Teatajas ja see võib jõustuda enne kõnealuse ajavahemiku lõppu, kui nii Euroopa Parlament kui ka nõukogu on komisjoni teavitanud sellest, et nad ei kavatse esitada vastuväiteid.


  Kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid, õigusakt ei jõustu. Vastuväiteid esitanud institutsioon põhjendab delegeeritud õigusakti suhtes esitatud vastuväiteid.
  [ME 6]


  Artikkel 13d


  Vajaduse korral

  Komisjon
  võtab komisjon rakendusaktidega määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 42d lõikes 2 osutatud korras vastu sätted käesoleva määruse ühetaolise kohaldamise saavutamiseks ELis ning eelkõige käsitletakse järgmisi punkte

  erimeetmed seoses järgnevaga
  :






  a) | artikli 7 lõikes 1 osutatud ühismeetmete koordineerimine; |
| --- | --- | --- |

4)

Lisatakse järgmised artiklid:

„Artikkel 13a

1.
     Komisjonile antakse määramata ajaks volitused

  käesolevas artiklis sätestatud tingimustel õigus
  võtta vastu käesolevas määruses osutatud delegeeritud õigusakte.

2.
     
  Artikli 1 lõikes 2 osutatud volituste delegeerimine komisjonile toimub viieks aastaks alates ... (7). Komisjon koostab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne kõnealuse viieaastase ajavahemiku lõppu. Delegeeritud volitusi uuendatakse vaikimisi samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab uuendamisele vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppu.

3.
     
  Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 1 lõikes 2 osutatud volituste delegeerimise tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse selles otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses kindlaksmääratud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4.
     Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teavitab ta sellest üheaegselt Euroopa Parlamenti ja nõukogu.

5.
     
  Artikli 1 lõike 2 kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktid võivad jõustuda alles pärast seda, kui Euroopa Parlament või nõukogu ei ole esitanud neile vastuväiteid kahe kuu jooksul pärast nende teavitamist asjaomastest õigusaktidest või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne kahe kuu möödumist komisjoni teavitanud sellest, et nad ei kavatse esitada vastuväiteid. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel võib seda ajavahemikku kahe kuu võrra pikendada. [ME 4]

Artikkel 13b

Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklis 13a osutatud volituste delegeerimise tagasi võtta.

Institutsioon, kes on algatanud sisemenetluse, et otsustada delegeeritud volituste tagasivõtmise üle, püüab sellest teatada teisele institutsioonile ja komisjonile mõistliku aja jooksul enne lõpliku otsuse tegemist, viidates delegeeritud volitustele, mille ta võib tagasi võtta, ja võimalikele tagasivõtmise põhjustele.

Tagasivõtmisotsusega lõpetatakse selles otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub kohe või selles täpsustatud hilisemal kuupäeval. Otsus ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.
  [ME 5]

Artikkel 13c

Euroopa Parlament ja nõukogu võivad delegeeritud õigusakti suhtes esitada vastuväiteid kahe kuu jooksul alates õigusakti teatavakstegemisest. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega ühe kuu võrra.

Kui pärast selle tähtaja möödumist ei ole Euroopa Parlament ega nõukogu delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid esitanud, avaldatakse see Euroopa Liidu Teatajas ning õigusakt jõustub aktis nimetatud kuupäeval.

Delegeeritud õigusakti võib avaldada Euroopa Liidu Teatajas ja see võib jõustuda enne kõnealuse ajavahemiku lõppu, kui nii Euroopa Parlament kui ka nõukogu on komisjoni teavitanud sellest, et nad ei kavatse esitada vastuväiteid.

Kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid, õigusakt ei jõustu. Vastuväiteid esitanud institutsioon põhjendab delegeeritud õigusakti suhtes esitatud vastuväiteid.
  [ME 6]

Artikkel 13d

Vajaduse korral

  Komisjon
  võtab komisjon rakendusaktidega määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 42d lõikes 2 osutatud korras vastu sätted käesoleva määruse ühetaolise kohaldamise saavutamiseks ELis ning eelkõige käsitletakse järgmisi punkte

  erimeetmed seoses järgnevaga
  :

a)

artikli 7 lõikes 1 osutatud ühismeetmete koordineerimine;

| b) | üksikasjad ja nõuded, mis käsitlevad käesoleva määrusega ette nähtud taotluste sisu, vormi ja esitusviisi, teadete sisu, vormi ja esitusviisi ning teabe esitamist ja vahetamist; |
| --- | --- |

b)

üksikasjad ja nõuded, mis käsitlevad käesoleva määrusega ette nähtud taotluste sisu, vormi ja esitusviisi, teadete sisu, vormi ja esitusviisi ning teabe esitamist ja vahetamist;

| c) | käesoleva määrusega nõutud teabe avaldamise tingimused ja viisid ning erieeskirjad ja tingimused, mille kohaselt komisjon kõnealust teavet levitab või teeb selle kättesaadavaks liikmesriikide pädevatele asutustele. |
| --- | --- |

c)

käesoleva määrusega nõutud teabe avaldamise tingimused ja viisid ning erieeskirjad ja tingimused, mille kohaselt komisjon kõnealust teavet levitab või teeb selle kättesaadavaks liikmesriikide pädevatele asutustele.

Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu vastavalt artikli 13e lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusele. [ME 7]

Artikkel 13e

1.
     
  Komisjoni abistab nõukogu 21. juuni 2005. aasta määruse (EÜ) nr 1290/2005 (ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta) (8) artikli 41 kohaselt loodud põllumajandusfondide komitee. Kõnealune komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

2.
     
  Kui on viidatud käesolevale lõikele, kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

...,

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ELT C 218, 23.7.2011, lk 126.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 4. juuli 2012. aasta seisukoht.

2

(3)  ELT L 143, 3.6.2008, lk 1.

3

(4)  
  ELT L 209, 11.8.2005, lk 1
  .

4

ELT L 209, 11.8.2005, lk 1

(5)  

  ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.

5

ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.

(6)  

  ELT L 30, 31.1.2009, lk 16.
  ”

6

ELT L 30, 31.1.2009, lk 16.

(7)

7

| + | Käesoleva määruse jõustumise kuupäev. |
| --- | --- |

+

Käesoleva määruse jõustumise kuupäev.

(8)  

  ELT L 209, 11.8.2005, lk 1.
  ”

8

ELT L 209, 11.8.2005, lk 1.

---

| 29.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 349/550 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 349/550

---

Kolmapäev, 4. juuli 2012ELi ja Venemaa lepingus sisalduvate teenustekaubanduse valdkonna kohustuste säilitamine ***

P7_TA(2012)0284

Euroopa Parlamendi 4. juuli 2012. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu otsuse eelnõu kohta sõlmida leping, mis on Euroopa Liidu ja Venemaa Föderatsiooni valitsuse vahelise kirjavahetuse vormis, mis käsitleb kehtivas ELi ja Venemaa partnerlus- ja koostöölepingus sisalduvate teenuskaubanduse valdkonna kohustuste säilitamist (16815/2011 – C7-0522/2011 – 2011/0328(NLE))

2013/C 349 E/29

(Nõusolekumenetlus)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (16815/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (16815/2011),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu ja Venemaa Föderatsiooni valitsuse vahelise, kehtivas ELi ja Venemaa koostöö- ja partnerluslepingus sisalduvate teenuskaubanduse valdkonna kohustuste säilitamist käsitleva kirjavahetuse vormis oleva lepingu eelnõud (16816/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu ja Venemaa Föderatsiooni valitsuse vahelise, kehtivas ELi ja Venemaa koostöö- ja partnerluslepingus sisalduvate teenuskaubanduse valdkonna kohustuste säilitamist käsitleva kirjavahetuse vormis oleva lepingu eelnõud (16816/2011),

| — | võttes arvesse nõukogu esitatud nõusoleku taotlust vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 91, artikli 100 lõikele 2, artikli 207 lõikele 4 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v (C7-0522/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esitatud nõusoleku taotlust vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 91, artikli 100 lõikele 2, artikli 207 lõikele 4 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v (C7-0522/2011),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 7,

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni soovitust (A7-0176/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni soovitust (A7-0176/2012),

| 1. | annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning Venemaa Föderatsiooni ja liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning Venemaa Föderatsiooni ja liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

| 29.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 349/550 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 349/550

---

Kolmapäev, 4. juuli 2012ELi ja Venemaa vaheline mootorsõidukite osadega kauplemist käsitlev leping ***

P7_TA(2012)0285

Euroopa Parlamendi 4. juuli 2012. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Venemaa Föderatsiooni valitsuse vahelise Euroopa Liidu ja Venemaa Föderatsiooni vahelist mootorsõidukite osadega kauplemist käsitleva lepingu sõlmimise kohta (16806/2011 – C7-0517/2011 – 2011/0324(NLE))

2013/C 349 E/30

(Nõusolek)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (16806/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (16806/2011),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu ja Venemaa Föderatsiooni valitsuse vahelise Euroopa Liidu ja Venemaa Föderatsiooni vahelist mootorsõidukite osadega kauplemist käsitleva lepingu eelnõu (16807/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu ja Venemaa Föderatsiooni valitsuse vahelise Euroopa Liidu ja Venemaa Föderatsiooni vahelist mootorsõidukite osadega kauplemist käsitleva lepingu eelnõu (16807/2011),

| — | võttes arvesse taotlust nõusoleku saamiseks, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 lõike 4 esimesele lõigule ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v (C7-0517/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse taotlust nõusoleku saamiseks, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 lõike 4 esimesele lõigule ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v (C7-0517/2011),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 7,

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni soovitust ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni arvamust (A7-0175/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni soovitust ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni arvamust (A7-0175/2012),

| 1. | annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Venemaa Föderatsiooni valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Venemaa Föderatsiooni valitsusele ja parlamendile.

---

| 29.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 349/551 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 349/551

---

Kolmapäev, 4. juuli 2012ELi ja Venemaa vaheline leping, milles käsitletakse tooraine ekspordimaksude kehtestamist või tõstmist Venemaa Föderatsiooni poolt ***

P7_TA(2012)0286

Euroopa Parlamendi 4. juuli 2012. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Venemaa Föderatsiooni vahelise tooraine ekspordimaksude kehtestamist või tõstmist käsitleva kirjavahetuse vormis lepingu sõlmimise kohta (16827/2011 – C7-0520/2011 – 2011/0332(NLE))

2013/C 349 E/31

(Nõusolek)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus (16827/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus (16827/2011),

| — | võttes arvesse kirjavahetuse vormis lepingu eelnõud Euroopa Liidu ja Venemaa Föderatsiooni vahel tooraine ekspordimaksude kehtestamise või tõstmise kohta (16828/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kirjavahetuse vormis lepingu eelnõud Euroopa Liidu ja Venemaa Föderatsiooni vahel tooraine ekspordimaksude kehtestamise või tõstmise kohta (16828/2011),

| — | võttes arvesse taotlust nõusoleku saamiseks, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 lõike 4 esimesele lõigule ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v (C7-0520/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse taotlust nõusoleku saamiseks, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 lõike 4 esimesele lõigule ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v (C7-0520/2011),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 7,

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni soovitust (A7-0178/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni soovitust (A7-0178/2012),

| 1. | annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Venemaa Föderatsiooni valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Venemaa Föderatsiooni valitsusele ja parlamendile.

---

| 29.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 349/552 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 349/552

---

Kolmapäev, 4. juuli 2012ELi ja selle liikmesriikide ning Ameerika Ühendriikide, Austraalia, Jaapani, Kanada, Korea Vabariigi, Maroko Kuningriigi, Mehhiko Ühendriikide, Singapuri Vabariigi, Šveitsi Konföderatsiooni ja Uus-Meremaa vaheline võltsimisvastane kaubandusleping ***

P7_TA(2012)0287

Euroopa Parlamendi 4. juuli 2012. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu otsuse eelnõu kohta, mis käsitleb võltsimisvastase kaubanduslepingu sõlmimist Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning Ameerika Ühendriikide, Austraalia, Jaapani, Kanada, Korea Vabariigi, Maroko Kuningriigi, Mehhiko Ühendriikide, Singapuri Vabariigi, Šveitsi Konföderatsiooni ja Uus-Meremaa vahel (12195/2011 – C7-0027/2012 – 2011/0167(NLE))

2013/C 349 E/32

(Nõusolek)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus (12195/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus (12195/2011),

| — | võttes arvesse võltsimisvastase kaubanduslepingu eelnõud Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning Ameerika Ühendriikide, Austraalia, Jaapani, Kanada, Korea Vabariigi, Maroko Kuningriigi, Mehhiko Ühendriikide, Singapuri Vabariigi, Šveitsi Konföderatsiooni ja Uus-Meremaa vahel (12196/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse võltsimisvastase kaubanduslepingu eelnõud Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning Ameerika Ühendriikide, Austraalia, Jaapani, Kanada, Korea Vabariigi, Maroko Kuningriigi, Mehhiko Ühendriikide, Singapuri Vabariigi, Šveitsi Konföderatsiooni ja Uus-Meremaa vahel (12196/2011),

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 lõike 4 esimesele lõigule ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v (C7-0027/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 lõike 4 esimesele lõigule ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v (C7-0027/2012),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 7,

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni soovitusi ning arengukomisjoni, tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni, õiguskomisjoni ning kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamusi (A7-0204/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni soovitusi ning arengukomisjoni, tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni, õiguskomisjoni ning kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamusi (A7-0204/2012),

| 1. | ei anna nõusolekut lepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

ei anna nõusolekut lepingu sõlmimiseks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks teatada nõukogule, et lepingut ei saa sõlmida; |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks teatada nõukogule, et lepingut ei saa sõlmida;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ja Euroopa Liidu liikmesriikide ning Ameerika Ühendriikide, Austraalia, Jaapani, Kanada, Korea Vabariigi, Maroko Kuningriigi, Mehhiko Ühendriikide, Singapuri Vabariigi, Šveitsi Konföderatsiooni ja Uus-Meremaa valitsustele ning parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ja Euroopa Liidu liikmesriikide ning Ameerika Ühendriikide, Austraalia, Jaapani, Kanada, Korea Vabariigi, Maroko Kuningriigi, Mehhiko Ühendriikide, Singapuri Vabariigi, Šveitsi Konföderatsiooni ja Uus-Meremaa valitsustele ning parlamentidele.

---

| 29.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 349/553 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 349/553

---

Kolmapäev, 4. juuli 2012Põllumajandustootjatele makstavad otsetoetused ***I

P7_TA(2012)0288

Euroopa Parlamendi 4. juuli 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 73/2009 seoses põllumajandustootjatele 2013. aastal makstavate otsetoetuste kohaldamisega (COM(2011)0630 – C7-0337/2011 – 2011/0286(COD))

2013/C 349 E/33

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0630), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0630),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 43 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0337/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 43 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0337/2011),

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni arvamust esitatud õigusliku aluse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni arvamust esitatud õigusliku aluse kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3 ja artikli 42 esimest lõiku, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3 ja artikli 42 esimest lõiku,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 25. aprilli 2012. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 25. aprilli 2012. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 4. mai 2012. aasta arvamust (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 4. mai 2012. aasta arvamust (2),

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 11. juuni 2012. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 11. juuni 2012. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4;

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 55 ja 37, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 55 ja 37,

| — | võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit ning eelarvekomisjoni arvamust (A7-0163/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit ning eelarvekomisjoni arvamust (A7-0163/2012),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 191, 29.6.2012, lk 116.

(2)  Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata.

---

Kolmapäev, 4. juuli 2012P7_TC1-COD(2011)0286

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 4. juulil 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2012, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 73/2009 seoses põllumajandustootjatele 2013. aastal makstavate otsetoetuste kohaldamisega

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) nr 671/2012) lõplikule kujule).

---

Neljapäev, 5. juuli 2012

| 29.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 349/555 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 349/555

---

Neljapäev, 5. juuli 2012Protokoll Euroopa Liidu Kohtu põhikirja kohta ***I

P7_TA(2012)0294

Euroopa Parlamendi 5. juuli 2012. aasta seadusandlik resolutsioon Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse eelnõu kohta, millega muudetakse protokolli Euroopa Liidu Kohtu põhikirja kohta ja selle I lisa (02074/2011 – C7-0090/2011 – 2011/0901A(COD))

2013/C 349 E/34

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud Euroopa Kohtu taotlust (02074/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud Euroopa Kohtu taotlust (02074/2011),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 257 esimest ja teist lõiku ning artikli 281 teist lõiku, mille alusel esitati seadusandliku akti eelnõu Euroopa Parlamendile (C7-0090/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 257 esimest ja teist lõiku ning artikli 281 teist lõiku, mille alusel esitati seadusandliku akti eelnõu Euroopa Parlamendile (C7-0090/2011),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikeid 3 ja 15, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikeid 3 ja 15,

| — | võttes arvesse komisjoni arvamust (COM(2011)0596), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni arvamust (COM(2011)0596),

| — | võttes arvesse Euroopa Kohtu 8. mai 2012. aasta kirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kohtu 8. mai 2012. aasta kirja,

| — | võttes arvesse komisjoni 30. mai 2012. aasta kirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 30. mai 2012. aasta kirja,

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 31. mai 2012. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 31. mai 2012. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit ning eelarvekomisjoni ja põhiseaduskomisjoni arvamusi (A7-0185/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit ning eelarvekomisjoni ja põhiseaduskomisjoni arvamusi (A7-0185/2012),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | märgib, et võttes arvesse Euroopa Kohtu liikmeskonna osalist uuendamist 7. oktoobril 2012 ja tungivat vajadust leida lahendus avaliku teenistuse kohtu nõuetekohase toimimise tagamiseks, tuleb viivitamata võtta vastu põhikirja muudatused, mis puudutavad Euroopa Kohtu ja üldkohtu korraldust ning avaliku teenistuse kohut, millele juhtis Euroopa Liidu Kohtu president tähelepanu oma 8. mai 2012. aasta kirjas; |
| --- | --- |

2.

märgib, et võttes arvesse Euroopa Kohtu liikmeskonna osalist uuendamist 7. oktoobril 2012 ja tungivat vajadust leida lahendus avaliku teenistuse kohtu nõuetekohase toimimise tagamiseks, tuleb viivitamata võtta vastu põhikirja muudatused, mis puudutavad Euroopa Kohtu ja üldkohtu korraldust ning avaliku teenistuse kohut, millele juhtis Euroopa Liidu Kohtu president tähelepanu oma 8. mai 2012. aasta kirjas;

| 3. | jätab endale õiguse vaadata hiljem läbi Euroopa Kohtu esitatud taotluse üldkohtu liikmeskonda puudutav osa; |
| --- | --- |

3.

jätab endale õiguse vaadata hiljem läbi Euroopa Kohtu esitatud taotluse üldkohtu liikmeskonda puudutav osa;

| 4. | otsustab korraldada parlamendis lähiajal arutelu eriarvamuste avaldamise võimaluse kohta Euroopa Kohtus; |
| --- | --- |

4.

otsustab korraldada parlamendis lähiajal arutelu eriarvamuste avaldamise võimaluse kohta Euroopa Kohtus;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, Euroopa Kohtule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, Euroopa Kohtule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

Neljapäev, 5. juuli 2012P7_TC1-COD(2011)0901A

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 5. juulil 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr .../2012, millega muudetakse protokolli Euroopa Liidu Kohtu põhikirja kohta ja selle I lisa

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL, Euratom) nr 741/2012) lõplikule kujule).

---

| 29.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 349/556 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 349/556

---

Neljapäev, 5. juuli 2012Euroopa Liidu avaliku teenistuse kohtu asenduskohtunikud ***I

P7_TA(2012)0295

Euroopa Parlamendi 5. juuli 2012. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse eelnõu Euroopa Liidu avaliku teenistuse kohtu asenduskohtunike kohta (01923/2011 – C7-0091/2011 – 2011/0902(COD))

2013/C 349 E/35

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud Euroopa Kohtu taotlust (01923/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud Euroopa Kohtu taotlust (01923/2011),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 257 ja 281, mille alusel esitati seadusandliku akti eelnõu Euroopa Parlamendile (C7-0091/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 257 ja 281, mille alusel esitati seadusandliku akti eelnõu Euroopa Parlamendile (C7-0091/2011),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikeid 3 ja 15, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikeid 3 ja 15,

| — | võttes arvesse komisjoni arvamust (COM(2011)0596), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni arvamust (COM(2011)0596),

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 31. mai 2012. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 31. mai 2012. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A7-0184/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A7-0184/2012),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, Euroopa Kohtule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, Euroopa Kohtule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

Neljapäev, 5. juuli 2012P7_TC1-COD(2011)0902

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 5. juulil 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr .../2012 Euroopa Liidu avaliku teenistuse kohtu asenduskohtunike kohta

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL, Euratom) nr 979/2012) lõplikule kujule).

---

| 29.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 349/557 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 349/557

---

Neljapäev, 5. juuli 2012Rahaline abi üleeuroopaliste transpordi- ja energiavõrkude valdkonnas ***I

P7_TA(2012)0296

Euroopa Parlamendi 5. juuli 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse otsust nr 1639/2006/EÜ, millega kehtestatakse konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm (2007–2013), ning määrust (EÜ) nr 680/2007, millega kehtestatakse ühenduse rahalise abi andmise üldeeskirjad üleeuroopaliste transpordi- ja energiavõrkude valdkonnas (COM(2011)0659 – C7-0372/2011 – 2011/0301(COD))

2013/C 349 E/36

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0659), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0659),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artiklit 172 ja artikli 173 lõiget 3, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0372/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artiklit 172 ja artikli 173 lõiget 3, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0372/2011),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 23. veebruari 2012. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 23. veebruari 2012. aasta arvamust (1),

| — | pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega; |
| --- | --- |

—

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega;

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 30. mai 2012. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 30. mai 2012. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit ja tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni ning transpordi- ja turismikomisjoni arvamusi (A7-0150/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit ja tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni ning transpordi- ja turismikomisjoni arvamusi (A7-0150/2012),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 143, 22.5.2012, lk 134.

---

Neljapäev, 5. juuli 2012P7_TC1-COD(2011)0301

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 5. juulil 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2012, millega muudetakse otsust nr 1639/2006/EÜ, millega kehtestatakse konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm (2007–2013), ning määrust (EÜ) nr 680/2007, millega kehtestatakse ühenduse rahalise abi andmise üldeeskirjad üleeuroopaliste transpordi- ja energiavõrkude valdkonnas

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) nr 670/2012) lõplikule kujule).

---

| 29.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 349/558 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 349/558

---

Neljapäev, 5. juuli 2012Paranduseelarve projekt nr 3/2012: eelarveaasta 2011 ülejääk

P7_TA(2012)0297

Euroopa Parlamendi 5. juuli 2012. aasta resolutsioon, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2012. aasta paranduseelarve projekti nr 3/2012 kohta, III jagu – Komisjon (11113/2012 – C7-0147/2012 – 2012/2071(BUD))

2013/C 349 E/37

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 310 ja 314 ning Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 106a, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 310 ja 314 ning Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 106a,

| — | võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (1) (finantsmäärus), eriti selle artikleid 15, 37 ja 38, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (1) (finantsmäärus), eriti selle artikleid 15, 37 ja 38,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu 2012. aasta üldeelarvet, mis võeti lõplikult vastu 1. detsembril 2011. aastal (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu 2012. aasta üldeelarvet, mis võeti lõplikult vastu 1. detsembril 2011. aastal (2),

| — | võttes arvesse nõukogu 7. juuni 2012. aasta seisukohta ümberpaigutamise taotluse DEC 9/2012 kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 7. juuni 2012. aasta seisukohta ümberpaigutamise taotluse DEC 9/2012 kohta,

| — | võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (3),

| — | võttes arvesse komisjoni 16. aprillil 2012. aastal esitatud Euroopa Liidu 2012. aasta paranduseelarve projekti nr 3/2012 (COM(2012)0181), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 16. aprillil 2012. aastal esitatud Euroopa Liidu 2012. aasta paranduseelarve projekti nr 3/2012 (COM(2012)0181),

| — | võttes arvesse nõukogu 11. juuni 2012. aasta seisukohta paranduseelarve projekti nr 3/2012 kohta (11113/2012 – C7-0147/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 11. juuni 2012. aasta seisukohta paranduseelarve projekti nr 3/2012 kohta (11113/2012 – C7-0147/2012),

| — | võttes arvesse komisjoni 22. detsembri 2010. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa Liidu aastaeelarve suhtes kohaldatavate finantseeskirjade kohta (COM(2010)0815), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 22. detsembri 2010. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa Liidu aastaeelarve suhtes kohaldatavate finantseeskirjade kohta (COM(2010)0815),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 75b ja 75e, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 75b ja 75e,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A7-0206/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A7-0206/2012),

| A. | arvestades, et paranduseelarve projekti nr 3/2012 eesmärk on kanda 2012. aasta eelarvesse 2011. aasta eelarve ülejääk summas 1 496 968 014 eurot; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et paranduseelarve projekti nr 3/2012 eesmärk on kanda 2012. aasta eelarvesse 2011. aasta eelarve ülejääk summas 1 496 968 014 eurot;

| B. | arvestades, et ülejääk tekkis peamiselt seetõttu, et kulutusi tehti 0,73 miljardi euro eest vähem, tulud osutusid üle 0,67 miljoni euro võrra suuremaks ning vahetuskursi erinevusest saadi 0,1 miljardit eurot tulu; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ülejääk tekkis peamiselt seetõttu, et kulutusi tehti 0,73 miljardi euro eest vähem, tulud osutusid üle 0,67 miljoni euro võrra suuremaks ning vahetuskursi erinevusest saadi 0,1 miljardit eurot tulu;

| C. | arvestades, et suurem osa tulude ülejäägist (0,67 miljardist eurost 0,45 miljardit eurot) tuli trahvidest ja viivistest; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et suurem osa tulude ülejäägist (0,67 miljardist eurost 0,45 miljardit eurot) tuli trahvidest ja viivistest;

| D. | arvestades, et kavandatust väiksemad kulutused, millest 0,56 miljardit eurot moodustasid 2011. aasta eelarve assigneeringuid ja 0,17 miljardit eurot 2010. aastast üle kantud assigneeringud, ei ole seotud sellega, et assigneeringute kasutamisel oleks probleeme või puudulikku haldust esinenud, vaid need tulenevad eeskirjadest, millega reguleeritakse maksete ümberjagamist vastavalt vajadustele, eelkõige eelarveaasta viimastel nädalatel; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kavandatust väiksemad kulutused, millest 0,56 miljardit eurot moodustasid 2011. aasta eelarve assigneeringuid ja 0,17 miljardit eurot 2010. aastast üle kantud assigneeringud, ei ole seotud sellega, et assigneeringute kasutamisel oleks probleeme või puudulikku haldust esinenud, vaid need tulenevad eeskirjadest, millega reguleeritakse maksete ümberjagamist vastavalt vajadustele, eelkõige eelarveaasta viimastel nädalatel;

| E. | arvestades, et kõikvõimalikud näitajad osutavad hoopis sellele, et käesoleval aastal jääb paljudes ELi sekkumisvaldkondades makseid puudu ja seda eelkõige seetõttu, et eelarvepädevad institutsioonid otsustasid 2011. aastal - teist aastat järjest - 2012. aasta liidu eelarves muu hulgas teadusuuringute ja ühtekuuluvuspoliitika maksete assigneeringuid komisjoni esialgse eelarvestusega võrreldes rohkem kui 3 miljardi euro võrra vähendada; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et kõikvõimalikud näitajad osutavad hoopis sellele, et käesoleval aastal jääb paljudes ELi sekkumisvaldkondades makseid puudu ja seda eelkõige seetõttu, et eelarvepädevad institutsioonid otsustasid 2011. aastal - teist aastat järjest - 2012. aasta liidu eelarves muu hulgas teadusuuringute ja ühtekuuluvuspoliitika maksete assigneeringuid komisjoni esialgse eelarvestusega võrreldes rohkem kui 3 miljardi euro võrra vähendada;

| F. | arvestades, et ümberpaigutamise taotlust DEC 9/2012 puudutavas seisukohas tegi nõukogu teadusuuringute valdkonda - kus on varasemate kohustuste täitmiseks aruannete kohaselt tingimata maksete assigneeringuid vaja - ümberpaigutatavate maksete assigneeringutes suure kärpe, kuid vaatab lõpuks oma seisukoha läbi seoses ümberpaigutamise taotlusega DEC 19/2012; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et ümberpaigutamise taotlust DEC 9/2012 puudutavas seisukohas tegi nõukogu teadusuuringute valdkonda - kus on varasemate kohustuste täitmiseks aruannete kohaselt tingimata maksete assigneeringuid vaja - ümberpaigutatavate maksete assigneeringutes suure kärpe, kuid vaatab lõpuks oma seisukoha läbi seoses ümberpaigutamise taotlusega DEC 19/2012;

| G. | arvestades, et finantsmääruse artiklis 15 on sätestatud, et kõik eelarvestustega võrreldes tekkinud lahknevused kantakse liidu eelarvesse paranduseelarve abil, mis käsitleb üksnes neid lahknevusi; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et finantsmääruse artiklis 15 on sätestatud, et kõik eelarvestustega võrreldes tekkinud lahknevused kantakse liidu eelarvesse paranduseelarve abil, mis käsitleb üksnes neid lahknevusi;

| 1. | võtab teadmiseks paranduseelarve projekti nr 3/2012, mille ainus eesmärk on kanda 2011. aasta ülejääk vastavalt finantsmääruse artiklile 15 eelarvesse; rõhutab, et nimetatud artiklis on ülejäägi kasutusotstarbe üle otsustamiseks teatav vabadus jäetud; |
| --- | --- |

1.

võtab teadmiseks paranduseelarve projekti nr 3/2012, mille ainus eesmärk on kanda 2011. aasta ülejääk vastavalt finantsmääruse artiklile 15 eelarvesse; rõhutab, et nimetatud artiklis on ülejäägi kasutusotstarbe üle otsustamiseks teatav vabadus jäetud;

| 2. | märgib, et ülejääk tekkis peamiselt seetõttu, et kulutusi tehti 0,73 miljardi euro eest vähem, tulud osutusid üle 0,67 miljardi euro võrra suuremaks ning vahetuskursi erinevusest saadi 0,1 miljardit eurot tulu; |
| --- | --- |

2.

märgib, et ülejääk tekkis peamiselt seetõttu, et kulutusi tehti 0,73 miljardi euro eest vähem, tulud osutusid üle 0,67 miljardi euro võrra suuremaks ning vahetuskursi erinevusest saadi 0,1 miljardit eurot tulu;

| 3. | rõhutab, et kavandatust (0,73 miljardi euro võrra) väiksemad kulutused ei ole seotud sellega, et assigneeringute kasutamisel oleks probleeme või puudulikku haldust esinenud, vaid need tulenevad eeskirjadest, millega reguleeritakse maksete ümberjagamist vastavalt vajadustele; on seisukohal, et selliselt tekkinud ülejääki tuleks käsitleda teisiti kui ülejääki, mis on tekkinud tulude erinevustest; rõhutab peale selle, et kulutused jäid kavandatust väiksemaks suuresti nõukogu otsuse tõttu personalieeskirjades ettenähtud töötasude ja pensionide korrigeerimist mitte kohaldada; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et kavandatust (0,73 miljardi euro võrra) väiksemad kulutused ei ole seotud sellega, et assigneeringute kasutamisel oleks probleeme või puudulikku haldust esinenud, vaid need tulenevad eeskirjadest, millega reguleeritakse maksete ümberjagamist vastavalt vajadustele; on seisukohal, et selliselt tekkinud ülejääki tuleks käsitleda teisiti kui ülejääki, mis on tekkinud tulude erinevustest; rõhutab peale selle, et kulutused jäid kavandatust väiksemaks suuresti nõukogu otsuse tõttu personalieeskirjades ettenähtud töötasude ja pensionide korrigeerimist mitte kohaldada;

| 4. | peab kahetsusväärseks, et vaatamata usaldusväärset finantsjuhtimist käsitlevale Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 310 lõikele 5 ja maksete assigneeringuid puudutavale ühisavaldusele, mille kõik kolm institutsiooni 2012. aasta eelarve menetlemisel vastu võtsid, otsustas nõukogu esialgu ümberpaigutamise taotluse DEC 9/2012 (mis puudutas alarakendatud majanduse elavdamist toetavate energeetikaprojektide assigneeringute ümberpaigutamist kolme teadusuuringute seitsmenda raamprogrammi eriprogrammi „Koostöö” alla kuuluva eelarverea assigneeringute suurendamiseks) summat, st 485 miljonit eurot kahe kolmandiku võrra vähendada; |
| --- | --- |

4.

peab kahetsusväärseks, et vaatamata usaldusväärset finantsjuhtimist käsitlevale Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 310 lõikele 5 ja maksete assigneeringuid puudutavale ühisavaldusele, mille kõik kolm institutsiooni 2012. aasta eelarve menetlemisel vastu võtsid, otsustas nõukogu esialgu ümberpaigutamise taotluse DEC 9/2012 (mis puudutas alarakendatud majanduse elavdamist toetavate energeetikaprojektide assigneeringute ümberpaigutamist kolme teadusuuringute seitsmenda raamprogrammi eriprogrammi „Koostöö” alla kuuluva eelarverea assigneeringute suurendamiseks) summat, st 485 miljonit eurot kahe kolmandiku võrra vähendada;

| 5. | rõhutab, et see oleks kunstlikult suurendanud 2012. aasta maksete alatäitmist ja seoses sellega oleks suurenenud 2012. aasta ülejääk, kuigi kõikvõimalikud näitajad osutavad juba praegu sellele, et käesoleval aastal jääb teadusuuringute valdkonnas ja muudes ELi sekkumisvaldkondades makseid puudu; väljendab seetõttu heameelt, et nõukogu vaatas oma seisukoha läbi, kiites heaks ümberpaigutamise taotluse DEC 19/2012; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et see oleks kunstlikult suurendanud 2012. aasta maksete alatäitmist ja seoses sellega oleks suurenenud 2012. aasta ülejääk, kuigi kõikvõimalikud näitajad osutavad juba praegu sellele, et käesoleval aastal jääb teadusuuringute valdkonnas ja muudes ELi sekkumisvaldkondades makseid puudu; väljendab seetõttu heameelt, et nõukogu vaatas oma seisukoha läbi, kiites heaks ümberpaigutamise taotluse DEC 19/2012;

| 6. | kiidab nõukogu seisukoha paranduseelarve projekti nr 3/2012 kohta muudatusteta heaks; |
| --- | --- |

6.

kiidab nõukogu seisukoha paranduseelarve projekti nr 3/2012 kohta muudatusteta heaks;

| 7. | teeb presidendile ülesandeks kuulutada paranduseelarve nr 3/2012 lõplikult vastuvõetuks ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

7.

teeb presidendile ülesandeks kuulutada paranduseelarve nr 3/2012 lõplikult vastuvõetuks ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas;

| 8. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

8.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

(2)  ELT L 56, 29.2.2012.

(3)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

---