# Uradni list C 30/2014

| | ISSN 1977-1045
  doi:10.3000/19771045.C_2014.030.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 30 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 571. februar 2014 |

ISSN 1977-1045

doi:10.3000/19771045.C_2014.030.slv

Uradni list

Evropske unije

C 30

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 571. februar 2014

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | PRIPOROČILA |
| | Sodišče Evropske unije |
| 2014/C 030/01 | Priporočila nacionalnim sodiščem v zvezi z začetkom postopka predhodnega odločanja | 1 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

PRIPOROČILA

Sodišče Evropske unije

2014/C 030/01

Priporočila nacionalnim sodiščem v zvezi z začetkom postopka predhodnega odločanja

1

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Svet |
| 2014/C 030/02 | Sklepi Sveta o učinkovitem vodenju izobraževalnih ustanov | 2 |
| 2014/C 030/03 | Sklepi Sveta o krepitvi socialnega vključevanja mladih, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo | 5 |
| | Evropska komisija |
| 2014/C 030/04 | Menjalni tečaji eura | 9 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Svet

2014/C 030/02

Sklepi Sveta o učinkovitem vodenju izobraževalnih ustanov

2

2014/C 030/03

Sklepi Sveta o krepitvi socialnega vključevanja mladih, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo

5

Evropska komisija

2014/C 030/04

Menjalni tečaji eura

9

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | UPRAVNI POSTOPKI |
| | Evropska investicijska banka |
| 2014/C 030/05 | Nagrada EIB za ekonomijo 2014: Inovacije, tržna struktura in konkurenčnost | 10 |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE |
| | Evropska komisija |
| 2014/C 030/06 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.7036 – Aller Media/Bonnier Tidskrifter/Egmont Holding/Mediafy) (
  1
  ) | 11 |

V   Objave

UPRAVNI POSTOPKI

Evropska investicijska banka

2014/C 030/05

Nagrada EIB za ekonomijo 2014: Inovacije, tržna struktura in konkurenčnost

10

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

2014/C 030/06

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.7036 – Aller Media/Bonnier Tidskrifter/Egmont Holding/Mediafy) (
  1
  )

1

11

| | Popravki |
| --- | --- |
| 2014/C 030/07 | Popravek Državnih praznikov v letu 2014: države EGP–Efte in instituciji EGP (UL C 27, 30.1.2014) | 12 |
| 2014/C 030/08 | Popravek razpisa za zbiranje predlogov 2013 – EAC/S11/13 Program Erasmus+ (UL C 362, 12.12.2013) | 12 |

Popravki

2014/C 030/07

Popravek Državnih praznikov v letu 2014: države EGP–Efte in instituciji EGP (UL C 27, 30.1.2014)

12

2014/C 030/08

Popravek razpisa za zbiranje predlogov 2013 – EAC/S11/13 Program Erasmus+ (UL C 362, 12.12.2013)

12

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

PRIPOROČILA

Sodišče Evropske unije

| 1.2.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | C 30/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2014

SL

Uradni list Evropske unije

C 30/1

---

PRIPOROČILA

nacionalnim sodiščem v zvezi z začetkom postopka predhodnega odločanja

2014/C 30/01

Slovenska različica teh priporočil je bila že objavljena v
  Uradnem listu Evropske unije C 338 z dne 6. novembra 2012.

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Svet

| 1.2.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | C 30/2 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2014

SL

Uradni list Evropske unije

C 30/2

---

Sklepi Sveta o učinkovitem vodenju izobraževalnih ustanov (1)

2014/C 30/02

SVET EVROPSKE UNIJE –

OB UPOŠTEVANJU NASLEDNJEGA:

| 1. | V Sklepih Sveta z dne 26. novembra 2009 o strokovnem izpopolnjevanju učiteljev in vodstvenih delavcev šol je zapisano, da je učinkovito vodenje šol pomemben dejavnik pri oblikovanju celotnega okolja, v katerem poteka poučevanje in učenje, saj spodbuja ambicioznost in zagotavlja podporo učencem, staršem in osebju ter s tem spodbuja doseganje večjih uspehov. Zato je treba zagotoviti, da bodo vodstveni delavci šol sposobni in usposobljeni opravljati vse več različnih nalog, ki jim bodo dodeljene, oziroma zagotoviti razvoj teh sposobnosti ali primerno usposabljanje. |
| --- | --- |

1.

V Sklepih Sveta z dne 26. novembra 2009 o strokovnem izpopolnjevanju učiteljev in vodstvenih delavcev šol je zapisano, da je učinkovito vodenje šol pomemben dejavnik pri oblikovanju celotnega okolja, v katerem poteka poučevanje in učenje, saj spodbuja ambicioznost in zagotavlja podporo učencem, staršem in osebju ter s tem spodbuja doseganje večjih uspehov. Zato je treba zagotoviti, da bodo vodstveni delavci šol sposobni in usposobljeni opravljati vse več različnih nalog, ki jim bodo dodeljene, oziroma zagotoviti razvoj teh sposobnosti ali primerno usposabljanje.

| 2. | Evropski svet je v sklepih z dne 13. in 14. decembra 2012 pozval Svet, države članice in Komisijo, naj zagotovijo hitro nadaljnje ukrepanje na podlagi pobude za ponovni razmislek o izobraževanju, Svet pa je v sklepih z dne 15. februarja 2013 o naložbah v izobraževanje in usposabljanje – „odziv na sklepe o ponovnem razmisleku o izobraževanju“ pozval države članice, naj pregledajo in izboljšajo opredelitev profila učiteljskih poklicev, tudi vodstvenih delavcev šol, ter v celoti izkoristijo možnosti za sodelovanje in vzajemno učenje v okviru odprte metode koordinacije. |
| --- | --- |

2.

Evropski svet je v sklepih z dne 13. in 14. decembra 2012 pozval Svet, države članice in Komisijo, naj zagotovijo hitro nadaljnje ukrepanje na podlagi pobude za ponovni razmislek o izobraževanju, Svet pa je v sklepih z dne 15. februarja 2013 o naložbah v izobraževanje in usposabljanje – „odziv na sklepe o ponovnem razmisleku o izobraževanju“ pozval države članice, naj pregledajo in izboljšajo opredelitev profila učiteljskih poklicev, tudi vodstvenih delavcev šol, ter v celoti izkoristijo možnosti za sodelovanje in vzajemno učenje v okviru odprte metode koordinacije.

| 3. | V strategiji Evropa 2020 in zlasti letnem pregledu rasti za leto 2013 so države članice pozvane, naj ohranijo možnosti za rast tako, da dajejo prednost naložbam v izobraževanje in usposabljanje ter po možnosti te naložbe še povečajo in hkrati zagotovijo učinkovitost tovrstnih odhodkov; |
| --- | --- |

3.

V strategiji Evropa 2020 in zlasti letnem pregledu rasti za leto 2013 so države članice pozvane, naj ohranijo možnosti za rast tako, da dajejo prednost naložbam v izobraževanje in usposabljanje ter po možnosti te naložbe še povečajo in hkrati zagotovijo učinkovitost tovrstnih odhodkov;

TER OB UPOŠTEVANJU:

| — | konference litovskega predsedstva o vodenju izobraževalnih ustanov 9. in 10. septembra 2013 v Vilni, ki je bila priložnost za predstavnike držav članic EU, držav kandidatk za članstvo in držav Efte, da skupaj z Evropsko komisijo prispevajo k orientacijski razpravi o tem pomembnem vprašanju; |
| --- | --- |

—

konference litovskega predsedstva o vodenju izobraževalnih ustanov 9. in 10. septembra 2013 v Vilni, ki je bila priložnost za predstavnike držav članic EU, držav kandidatk za članstvo in držav Efte, da skupaj z Evropsko komisijo prispevajo k orientacijski razpravi o tem pomembnem vprašanju;

| — | konference programa Comenius z naslovom „Razvoj vaše šole s programsko podporo EU, konferenca za vodstvene delavce šol“11. in 12. oktobra 2013 v Vilni – |
| --- | --- |

—

konference programa Comenius z naslovom „Razvoj vaše šole s programsko podporo EU, konferenca za vodstvene delavce šol“11. in 12. oktobra 2013 v Vilni –

SE Z ZANIMANJEM SEZNANJA:

s sporočilom Komisije o odpiranju izobraževanja (2), v katerem so države članice pozvane, naj z ustrezno uporabo novih tehnologij in odprtih izobraževalnih virov spodbujajo in razvijajo inovativno poučevanje in učenje za vse;

POUDARJA NASLEDNJE:

| 1. | Evropski sistemi izobraževanja in usposabljanja so ključna gonilna sila za rast, konkurenčnost in socialno kohezijo v družbi znanja, zato je treba zagotoviti odločno in učinkovito vodenje na vseh ravneh. Vodstveni delavci izobraževalnih ustanov morajo danes izvajati vrsto zahtevnih nalog, saj so odgovorni ne le za izboljšanje kakovosti poučevanja in ravni dosežkov, ampak tudi za upravljanje človeških in finančnih virov. |
| --- | --- |

1.

Evropski sistemi izobraževanja in usposabljanja so ključna gonilna sila za rast, konkurenčnost in socialno kohezijo v družbi znanja, zato je treba zagotoviti odločno in učinkovito vodenje na vseh ravneh. Vodstveni delavci izobraževalnih ustanov morajo danes izvajati vrsto zahtevnih nalog, saj so odgovorni ne le za izboljšanje kakovosti poučevanja in ravni dosežkov, ampak tudi za upravljanje človeških in finančnih virov.

| 2. | Položaj vodstvenega delavca v izobraževalnih ustanovah zahteva vrsto visoko izpopolnjenih kompetenc, razvitih na temeljnih vrednotah. Zahteva poklicno predanost, sposobnost motiviranja in navdihovanja drugih ter dobra vodstvena, pedagoška in komunikacijska znanja in spretnosti. Uspešni vodstveni delavci izobraževalnih ustanov razvijajo strateške vizije, so zgled za udeležence izobraževanja in učitelje ter imajo ključno vlogo pri ustvarjanju uspešnega in privlačnega okolja, ki spodbuja učenje. Pomembno vlogo imajo tudi pri vzpostavljanju uspešnih povezav med različnimi ravnmi izobraževanja in usposabljanja, družinami, poslovnim okoljem in lokalno skupnostjo, s skupnim ciljem izboljšati dosežke učencev. |
| --- | --- |

2.

Položaj vodstvenega delavca v izobraževalnih ustanovah zahteva vrsto visoko izpopolnjenih kompetenc, razvitih na temeljnih vrednotah. Zahteva poklicno predanost, sposobnost motiviranja in navdihovanja drugih ter dobra vodstvena, pedagoška in komunikacijska znanja in spretnosti. Uspešni vodstveni delavci izobraževalnih ustanov razvijajo strateške vizije, so zgled za udeležence izobraževanja in učitelje ter imajo ključno vlogo pri ustvarjanju uspešnega in privlačnega okolja, ki spodbuja učenje. Pomembno vlogo imajo tudi pri vzpostavljanju uspešnih povezav med različnimi ravnmi izobraževanja in usposabljanja, družinami, poslovnim okoljem in lokalno skupnostjo, s skupnim ciljem izboljšati dosežke učencev.

| 3. | Zato je treba za vodstvene položaje v izobraževalnih ustanovah izbrati, zaposliti, usposobiti in zadržati najbolj kompetentno osebje ter zagotoviti ugodne pogoje za njihovo strokovno izpopolnjevanje, za to pa je potreben skrben razmislek nosilcev odločanja. |
| --- | --- |

3.

Zato je treba za vodstvene položaje v izobraževalnih ustanovah izbrati, zaposliti, usposobiti in zadržati najbolj kompetentno osebje ter zagotoviti ugodne pogoje za njihovo strokovno izpopolnjevanje, za to pa je potreben skrben razmislek nosilcev odločanja.

| 4. | Vodenje izobraževalnih ustanov je lahko učinkovito, če:






  — | se lahko vodstveni delavci izobraževalnih ustanov usmerijo predvsem na izboljšanje kakovosti poučevanja in učenja v svoji ustanovi ter pri tem zagotavljajo enakost; |
| --- | --- | --- |

4.

Vodenje izobraževalnih ustanov je lahko učinkovito, če:

—

se lahko vodstveni delavci izobraževalnih ustanov usmerijo predvsem na izboljšanje kakovosti poučevanja in učenja v svoji ustanovi ter pri tem zagotavljajo enakost;

| — | vodenje temelji na jasno opredeljenih vlogah; |
| --- | --- |

—

vodenje temelji na jasno opredeljenih vlogah;

| — | se izvaja po pristopu sodelovanja in vključenosti; |
| --- | --- |

—

se izvaja po pristopu sodelovanja in vključenosti;

| — | se priznajo prednosti in kompetence članov osebja in se jim dodelijo vodilne vloge; |
| --- | --- |

—

se priznajo prednosti in kompetence članov osebja in se jim dodelijo vodilne vloge;

| — | se omogoča dodeljevanje sredstev in preizkušanje inovativnih pristopov k poučevanju, ter |
| --- | --- |

—

se omogoča dodeljevanje sredstev in preizkušanje inovativnih pristopov k poučevanju, ter

| — | je še naprej v celoti odgovorno ne le nacionalnim, pač pa tudi lokalnim in regionalnim organom in širši skupnosti ter ima njihovo podporo, zlasti pri uvajanju sprememb; |
| --- | --- |

—

je še naprej v celoti odgovorno ne le nacionalnim, pač pa tudi lokalnim in regionalnim organom in širši skupnosti ter ima njihovo podporo, zlasti pri uvajanju sprememb;

SE ZATO STRINJA Z NASLEDNJIM:

| 1. | Inovativni pristopi k vodenju lahko pripomorejo k temu, da se v izobraževalno okolje pritegnejo in v njem obdržijo najboljši kandidati, pa tudi, da se to okolje lahko odziva na nenehne in hitre inovacije v izobraževanju ter v celoti izkoristi vse njihove možnosti. |
| --- | --- |

1.

Inovativni pristopi k vodenju lahko pripomorejo k temu, da se v izobraževalno okolje pritegnejo in v njem obdržijo najboljši kandidati, pa tudi, da se to okolje lahko odziva na nenehne in hitre inovacije v izobraževanju ter v celoti izkoristi vse njihove možnosti.

| 2. | Treba je tudi izboljšati profesionalizacijo položaja vodstvenih delavcev izobraževalnih ustanov ter okrepiti in podpreti njihovo vlogo, tako da se najprej opredelijo potrebne kompetence, nato pa z razvojem bolj strukturiranih poklicnih poti in oceno posebnih potreb po strokovnem izpopolnjevanju osebja, ki prevzema vodstvene položaje, ter zagotavljanjem ustreznih možnosti za usposabljanje. |
| --- | --- |

2.

Treba je tudi izboljšati profesionalizacijo položaja vodstvenih delavcev izobraževalnih ustanov ter okrepiti in podpreti njihovo vlogo, tako da se najprej opredelijo potrebne kompetence, nato pa z razvojem bolj strukturiranih poklicnih poti in oceno posebnih potreb po strokovnem izpopolnjevanju osebja, ki prevzema vodstvene položaje, ter zagotavljanjem ustreznih možnosti za usposabljanje.

| 3. | Zagotoviti je treba zadostno raven prožnosti, avtonomnosti in odgovornosti, da bodo vodstveni delavci izobraževalnih ustanov lahko razvili inovativne pristope do vodenja ter ustvarili pogoje, v katerih bodo tudi drugi člani osebja spodbujeni k temu, da prevzamejo vodstvene naloge. |
| --- | --- |

3.

Zagotoviti je treba zadostno raven prožnosti, avtonomnosti in odgovornosti, da bodo vodstveni delavci izobraževalnih ustanov lahko razvili inovativne pristope do vodenja ter ustvarili pogoje, v katerih bodo tudi drugi člani osebja spodbujeni k temu, da prevzamejo vodstvene naloge.

| 4. | Vodstveni delavci morajo imeti ali pridobiti ter redno obnavljati potrebne kompetence za tovrstne položaje, tudi tiste, ki jim omogočajo, da učinkovito uporabljajo nove tehnologije in tehnike vodenja ter posledično spodbujajo inovativno učenje in učinkovito vodenje v svojih ustanovah; |
| --- | --- |

4.

Vodstveni delavci morajo imeti ali pridobiti ter redno obnavljati potrebne kompetence za tovrstne položaje, tudi tiste, ki jim omogočajo, da učinkovito uporabljajo nove tehnologije in tehnike vodenja ter posledično spodbujajo inovativno učenje in učinkovito vodenje v svojih ustanovah;

PONOVNO POTRJUJE NASLEDNJE:

Organizacija in vsebina različnih sistemov izobraževanja in usposabljanja sta sicer v izključni pristojnosti držav članic, vendar pa bi sodelovanje in izmenjava najboljših praks na področju vodenja izobraževalnih ustanov na evropski ravni v okviru odprte metode koordinacije in ob učinkoviti uporabi programov EU, zlasti programa Erasmus+, lahko pomembno prispevala k sprejetju podpornih in dopolnilnih ukrepov na nacionalni, regionalni in lokalni ravni;

POZIVA DRŽAVE ČLANICE, NAJ:

A.   ob upoštevanju nacionalnih okoliščin in ob ustreznem upoštevanju načela enakosti podprejo nove načine za okrepitev učinkovite in odgovorne avtonomnosti izobraževalnih ustanov in njihovih vodstvenih delavcev, zlasti:

| 1. | s spodbujanjem avtonomnosti izobraževalnih ustanov in njihovih vodstvenih delavcev, kar zadeva pedagoška vprašanja in notranje dodeljevanje virov, pri čemer je hkrati treba zagotoviti zadostna sredstva in podporo, da se lahko prilagajajo specifičnim in spreminjajočim se lokalnim pogojem ter se nanje učinkovito odzivajo; |
| --- | --- |

1.

s spodbujanjem avtonomnosti izobraževalnih ustanov in njihovih vodstvenih delavcev, kar zadeva pedagoška vprašanja in notranje dodeljevanje virov, pri čemer je hkrati treba zagotoviti zadostna sredstva in podporo, da se lahko prilagajajo specifičnim in spreminjajočim se lokalnim pogojem ter se nanje učinkovito odzivajo;

| 2. | z jasno opredelitvijo vlog in pristojnosti ter zagotavljanjem možnosti za to, da se kompetence, ki jih potrebujejo vodstveni delavci izobraževalnih ustanov, podpirajo in krepijo prek različnih vidikov strokovnega izpopolnjevanja, vključno z njihovim povezovanjem v mreže; |
| --- | --- |

2.

z jasno opredelitvijo vlog in pristojnosti ter zagotavljanjem možnosti za to, da se kompetence, ki jih potrebujejo vodstveni delavci izobraževalnih ustanov, podpirajo in krepijo prek različnih vidikov strokovnega izpopolnjevanja, vključno z njihovim povezovanjem v mreže;

| 3. | z omogočanjem bolj ozaveščenega sprejemanja odločitev in večje odgovornosti, na primer z uporabo „pametnih podatkov“, vzpostavljanjem mehanizmov za zagotavljanje kakovosti ter oblikovanjem posebnih ukrepov za izobraževalne ustanove na prikrajšanih območjih; |
| --- | --- |

3.

z omogočanjem bolj ozaveščenega sprejemanja odločitev in večje odgovornosti, na primer z uporabo „pametnih podatkov“, vzpostavljanjem mehanizmov za zagotavljanje kakovosti ter oblikovanjem posebnih ukrepov za izobraževalne ustanove na prikrajšanih območjih;

| 4. | z zbiranjem dokazov o učinkovitih in uspešnih pristopih do vodenja izobraževalnih ustanov v različnih nacionalnih okoliščinah, zlasti da bi vzpostavili najboljše možno ravnotežje med prožnostjo, avtonomnostjo in odgovornostjo ter ocenili vpliv inovativnih pristopov na kakovost poučevanja in učnih izidov; |
| --- | --- |

4.

z zbiranjem dokazov o učinkovitih in uspešnih pristopih do vodenja izobraževalnih ustanov v različnih nacionalnih okoliščinah, zlasti da bi vzpostavili najboljše možno ravnotežje med prožnostjo, avtonomnostjo in odgovornostjo ter ocenili vpliv inovativnih pristopov na kakovost poučevanja in učnih izidov;

B.   povečajo privlačnost položaja vodstvenih delavcev v izobraževalnih ustanovah, zlasti:

| 1. | z zagotavljanjem boljše strokovnosti tega položaja, da bi tako pritegnili najsposobnejše kandidate; |
| --- | --- |

1.

z zagotavljanjem boljše strokovnosti tega položaja, da bi tako pritegnili najsposobnejše kandidate;

| 2. | z omogočanjem vodstvenim delavcem izobraževalnih ustanov, da se usmerijo na izboljševanje poučevanja in učenja v svojih ustanovah, tudi z vzpostavljanjem boljšega ravnotežja med izključno administrativnimi nalogami in ključnimi nalogami, povezanimi s poučevanjem in učenjem; |
| --- | --- |

2.

z omogočanjem vodstvenim delavcem izobraževalnih ustanov, da se usmerijo na izboljševanje poučevanja in učenja v svojih ustanovah, tudi z vzpostavljanjem boljšega ravnotežja med izključno administrativnimi nalogami in ključnimi nalogami, povezanimi s poučevanjem in učenjem;

| 3. | s preizkušanjem in razvijanjem privlačnih oblik začetnega usposabljanja, podpore pri uvajanju v poklic ter stalnega strokovnega izpopolnjevanja za vodstvene delavce izobraževalnih ustanov, tudi z medsektorskim sodelovanjem z drugimi interesnimi skupinami, kot so podjetniki in socialni partnerji; |
| --- | --- |

3.

s preizkušanjem in razvijanjem privlačnih oblik začetnega usposabljanja, podpore pri uvajanju v poklic ter stalnega strokovnega izpopolnjevanja za vodstvene delavce izobraževalnih ustanov, tudi z medsektorskim sodelovanjem z drugimi interesnimi skupinami, kot so podjetniki in socialni partnerji;

| 4. | s spodbujanjem timskega dela in prožnega vodstvenega okolja, na primer z omogočanjem, da se v okviru izobraževalnih ustanov oblikujejo priložnostne skupine, namenjene obravnavanju posebnih izzivov, v širšem okolju pa vzpostavijo mreže, namenjene izmenjavi izkušenj in sodelovanju; |
| --- | --- |

4.

s spodbujanjem timskega dela in prožnega vodstvenega okolja, na primer z omogočanjem, da se v okviru izobraževalnih ustanov oblikujejo priložnostne skupine, namenjene obravnavanju posebnih izzivov, v širšem okolju pa vzpostavijo mreže, namenjene izmenjavi izkušenj in sodelovanju;

| 5. | s spodbujanjem posebnih ukrepov, vzajemnega učenja in izmenjave najboljših praks, da bi spodbudili uravnoteženo zastopanost spolov na vodilnih položajih v izobraževalnih ustanovah; |
| --- | --- |

5.

s spodbujanjem posebnih ukrepov, vzajemnega učenja in izmenjave najboljših praks, da bi spodbudili uravnoteženo zastopanost spolov na vodilnih položajih v izobraževalnih ustanovah;

C.   po potrebi spodbujajo inovativne pristope k učinkovitemu vodenju izobraževalnih ustanov, zlasti:

| 1. | z upoštevanjem posebnih potreb izobraževalnih ustanov in uporabo ustreznih meril za zagotavljanje kakovosti pri izboru bodočih vodstvenih delavcev; |
| --- | --- |

1.

z upoštevanjem posebnih potreb izobraževalnih ustanov in uporabo ustreznih meril za zagotavljanje kakovosti pri izboru bodočih vodstvenih delavcev;

| 2. | s priznavanjem in spodbujanjem potenciala osebja ustanov, da prevzame vodstvene naloge, zlasti s „porazdeljenim vodenjem“, tako da se zaposlenim da priložnost za sodelovanje s kolegi na drugih ustanovah ter se jih spodbuja, da izkoristijo možnosti in uresničijo svoj potencial na tem področju; |
| --- | --- |

2.

s priznavanjem in spodbujanjem potenciala osebja ustanov, da prevzame vodstvene naloge, zlasti s „porazdeljenim vodenjem“, tako da se zaposlenim da priložnost za sodelovanje s kolegi na drugih ustanovah ter se jih spodbuja, da izkoristijo možnosti in uresničijo svoj potencial na tem področju;

| 3. | s spodbujanjem oblikovanja inovativnih okolij za poučevanje in učenje, tudi z ustrezno uporabo informacijskih in komunikacijskih tehnologij ter odprtih virov izobraževanja kot pomoč tako v pedagoškem procesu kot v procesu vodenja; |
| --- | --- |

3.

s spodbujanjem oblikovanja inovativnih okolij za poučevanje in učenje, tudi z ustrezno uporabo informacijskih in komunikacijskih tehnologij ter odprtih virov izobraževanja kot pomoč tako v pedagoškem procesu kot v procesu vodenja;

| 4. | z vzpostavljanjem in ohranjanjem mrež za oblikovanje in razvijanje učinkovitih pristopov k vodenju izobraževalnih ustanov ter spodbujanem in pospeševanjem vzajemnega učenja med vodstvenimi delavci v izobraževalnih ustanovah; |
| --- | --- |

4.

z vzpostavljanjem in ohranjanjem mrež za oblikovanje in razvijanje učinkovitih pristopov k vodenju izobraževalnih ustanov ter spodbujanem in pospeševanjem vzajemnega učenja med vodstvenimi delavci v izobraževalnih ustanovah;

DRŽAVE ČLANICE IN KOMISIJO POZIVA, NAJ:

| 1. | dosledno uporabljajo odprto metodo koordinacije, da bi spodbujale najboljše prakse in podprle razvoj strokovnega vodstva v šolstvu, izobraževanju odraslih in poklicnem izobraževanju in usposabljanju, ter o tem redno poročajo na ustrezni politični ravni; |
| --- | --- |

1.

dosledno uporabljajo odprto metodo koordinacije, da bi spodbujale najboljše prakse in podprle razvoj strokovnega vodstva v šolstvu, izobraževanju odraslih in poklicnem izobraževanju in usposabljanju, ter o tem redno poročajo na ustrezni politični ravni;

| 2. | spodbujajo sodelovanje in partnerstva za uspešne inovacije pri vodenju in strokovno izpopolnjevanje vodstvenih delavcev izobraževalnih ustanov, tudi z medsektorskim sodelovanjem med šolami, visokošolskimi ustanovami in ustanovami poklicnega usposabljanja ter poslovnim sektorjem, in sicer z evropskim financiranjem, tudi prek programa Erasmus+ in evropskih strukturnih skladov, zlasti Evropskega socialnega sklada; |
| --- | --- |

2.

spodbujajo sodelovanje in partnerstva za uspešne inovacije pri vodenju in strokovno izpopolnjevanje vodstvenih delavcev izobraževalnih ustanov, tudi z medsektorskim sodelovanjem med šolami, visokošolskimi ustanovami in ustanovami poklicnega usposabljanja ter poslovnim sektorjem, in sicer z evropskim financiranjem, tudi prek programa Erasmus+ in evropskih strukturnih skladov, zlasti Evropskega socialnega sklada;

| 3. | na primer z ukrepi strateškega partnerstva v okviru programa Erasmus+ spodbujajo izmenjavo najboljših praks in razvoj inovativnih pristopov k učinkovitemu vodenju izobraževalnih ustanov, tudi s spodbujanjem vodstvenih delavcev izobraževalnih ustanov, naj sodelujejo z različnimi interesnimi skupinami, kot so podjetja, organizacije civilne družbe in različne ravni izobraževalnih ustanov tako na mednarodni ravni kot v lokalni skupnosti; |
| --- | --- |

3.

na primer z ukrepi strateškega partnerstva v okviru programa Erasmus+ spodbujajo izmenjavo najboljših praks in razvoj inovativnih pristopov k učinkovitemu vodenju izobraževalnih ustanov, tudi s spodbujanjem vodstvenih delavcev izobraževalnih ustanov, naj sodelujejo z različnimi interesnimi skupinami, kot so podjetja, organizacije civilne družbe in različne ravni izobraževalnih ustanov tako na mednarodni ravni kot v lokalni skupnosti;

| 4. | dodatno raziščejo možnosti za podporo medsektorski izmenjavi na področju inovativnega vodenja, ki jih prinašajo različne platforme, na primer program eTwinning, ki ustvarjajo virtualni prostor, v okviru katerega lahko vodstveni delavci izobraževalnih ustanov medsebojno sodelujejo in razširjajo učinkovite in inovativne prakse; |
| --- | --- |

4.

dodatno raziščejo možnosti za podporo medsektorski izmenjavi na področju inovativnega vodenja, ki jih prinašajo različne platforme, na primer program eTwinning, ki ustvarjajo virtualni prostor, v okviru katerega lahko vodstveni delavci izobraževalnih ustanov medsebojno sodelujejo in razširjajo učinkovite in inovativne prakse;

| 5. | spodbujajo dodatne raziskave na področju učinkovitega vodstva izobraževalnih ustanov ter zagotovijo razširjanje njihovih rezultatov; |
| --- | --- |

5.

spodbujajo dodatne raziskave na področju učinkovitega vodstva izobraževalnih ustanov ter zagotovijo razširjanje njihovih rezultatov;

| 6. | okrepijo podporo za nacionalne in regionalne mreže interesnih skupin, dejavnih na področju vodenja izobraževalnih ustanov, ter pomagajo zagotoviti ustrezno razširjanje in spremljanje njihovega dela na evropski ravni, tudi prek evropske mreže na področju politike vodenja šol ter z dosledno uporabo dokazov, zbranih z mednarodnim sodelovanjem. |
| --- | --- |

6.

okrepijo podporo za nacionalne in regionalne mreže interesnih skupin, dejavnih na področju vodenja izobraževalnih ustanov, ter pomagajo zagotoviti ustrezno razširjanje in spremljanje njihovega dela na evropski ravni, tudi prek evropske mreže na področju politike vodenja šol ter z dosledno uporabo dokazov, zbranih z mednarodnim sodelovanjem.

---

(1)  V tem besedilu se izraz „vodenje“ uporablja le v zvezi s šolami, ustanovami za poklicno izobraževanje in usposabljanje ter ustanovami za izobraževanje odraslih.

(2)  14116/13.

---

| 1.2.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | C 30/5 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2014

SL

Uradni list Evropske unije

C 30/5

---

Sklepi Sveta o krepitvi socialnega vključevanja mladih, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo

2014/C 30/03

SVET IN PREDSTAVNIKI VLAD DRŽAV ČLANIC, KI SO SE SESTALI V OKVIRU SVETA,

SE ZAVEDAJO, DA:

| 1. | so mlade ženske in moški pomemben vir Evrope. So njen potencial danes in v prihodnosti, hkrati pa se soočajo z mnogimi izzivi, kot so brezposelnost in z njo povezani socialni problemi (1). Da bi se izkopali iz sedanje krize in se v prihodnje izognili podobnim težavam, morajo vse države članice sprejeti takojšnje ukrepe za spodbujanje zaposlovanja mladih, izobraževanje in usposabljanje ter udeležbo in vključevanje mladih v družbo. |
| --- | --- |

1.

so mlade ženske in moški pomemben vir Evrope. So njen potencial danes in v prihodnosti, hkrati pa se soočajo z mnogimi izzivi, kot so brezposelnost in z njo povezani socialni problemi (1). Da bi se izkopali iz sedanje krize in se v prihodnje izognili podobnim težavam, morajo vse države članice sprejeti takojšnje ukrepe za spodbujanje zaposlovanja mladih, izobraževanje in usposabljanje ter udeležbo in vključevanje mladih v družbo.

| 2. | Mladi, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo (v nadaljnjem besedilu: mladi iz skupine NEET) (2), se lahko soočajo z negativnimi socialnimi razmerami, kot so izolacija, nesamostojnost, tvegano vedenje ter nestabilno duševno in telesno zdravje, kar pomeni, da pozneje v življenju pri njih obstaja še večja nevarnost brezposelnosti in socialne izključenosti. Socialna izključenost mladih ljudi, zlasti mladih iz skupine NEET, lahko negativno vpliva na gospodarstvo in Evropi povzroči velike stroške. Gospodarska izguba zaradi nesodelovanja mladih na trgu dela je leta 2011 znašala 153 milijard EUR. To je konzervativna ocena, ki ustreza 1,2 % BDP v EU (3). |
| --- | --- |

2.

Mladi, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo (v nadaljnjem besedilu: mladi iz skupine NEET) (2), se lahko soočajo z negativnimi socialnimi razmerami, kot so izolacija, nesamostojnost, tvegano vedenje ter nestabilno duševno in telesno zdravje, kar pomeni, da pozneje v življenju pri njih obstaja še večja nevarnost brezposelnosti in socialne izključenosti. Socialna izključenost mladih ljudi, zlasti mladih iz skupine NEET, lahko negativno vpliva na gospodarstvo in Evropi povzroči velike stroške. Gospodarska izguba zaradi nesodelovanja mladih na trgu dela je leta 2011 znašala 153 milijard EUR. To je konzervativna ocena, ki ustreza 1,2 % BDP v EU (3).

| 3. | Mladi iz skupine NEET so bolj ali manj ranljivi, z različnimi značilnostmi in potrebami. Zato je potreben posameznikom prilagojen pristop, da bi jih (znova) učinkovito in uspešno vključili na trg dela, v sistem izobraževanja ali usposabljanja ter družbeno življenje. |
| --- | --- |

3.

Mladi iz skupine NEET so bolj ali manj ranljivi, z različnimi značilnostmi in potrebami. Zato je potreben posameznikom prilagojen pristop, da bi jih (znova) učinkovito in uspešno vključili na trg dela, v sistem izobraževanja ali usposabljanja ter družbeno življenje.

| 4. | Ta pristop je omenjen v Priporočilu Sveta o vzpostavitvi jamstev za mladino, sprejetem 22. aprila 2013 (4). V tem priporočilu je določeno, da bi morali vsi, ki so mlajši od 25 let, v štirih mesecih po tem, ko izgubijo zaposlitev ali končajo formalno izobraževanje, prejeti kakovostno ponudbo za zaposlitev, nadaljnje izobraževanje, vajeništvo ali pripravništvo (5). |
| --- | --- |

4.

Ta pristop je omenjen v Priporočilu Sveta o vzpostavitvi jamstev za mladino, sprejetem 22. aprila 2013 (4). V tem priporočilu je določeno, da bi morali vsi, ki so mlajši od 25 let, v štirih mesecih po tem, ko izgubijo zaposlitev ali končajo formalno izobraževanje, prejeti kakovostno ponudbo za zaposlitev, nadaljnje izobraževanje, vajeništvo ali pripravništvo (5).

| 5. | Evropska panorama spretnosti in napovedi Cedefopa o potrebah po znanjih in spretnostih so lahko v podporo političnim pobudam, namenjenim zmanjšanju brezposelnosti med mladimi, pri ugotavljanju pomanjkanja novih znanj in spretnosti ter trendih glede znanj in možnosti na trgu dela. |
| --- | --- |

5.

Evropska panorama spretnosti in napovedi Cedefopa o potrebah po znanjih in spretnostih so lahko v podporo političnim pobudam, namenjenim zmanjšanju brezposelnosti med mladimi, pri ugotavljanju pomanjkanja novih znanj in spretnosti ter trendih glede znanj in možnosti na trgu dela.

| 6. | Dejavniki tveganja, ki povečujejo možnosti, da se oseba znajde v skupini NEET, so pogosto kombinacija osebnih, gospodarskih, izobraževalnih in družbenih okoliščin. |
| --- | --- |

6.

Dejavniki tveganja, ki povečujejo možnosti, da se oseba znajde v skupini NEET, so pogosto kombinacija osebnih, gospodarskih, izobraževalnih in družbenih okoliščin.

| 7. | Mladinsko delo, prostovoljne dejavnosti, aktivno državljanstvo ter neformalno in priložnostno učenje imajo lahko pomembno in dopolnilno vlogo, saj mladim, zlasti tistim iz skupine NEET, prinašajo dodano vrednost pri prehodu na trg dela: vzpostavljajo povezave med sistemi izobraževanja in zaposlovanja, dopolnjujejo formalni izobraževalni sistem, krepijo samozavest, socialni kapital in osebni razvoj ter mehke in tehnične veščine, ki izboljšujejo njihove možnosti za zaposlitev. |
| --- | --- |

7.

Mladinsko delo, prostovoljne dejavnosti, aktivno državljanstvo ter neformalno in priložnostno učenje imajo lahko pomembno in dopolnilno vlogo, saj mladim, zlasti tistim iz skupine NEET, prinašajo dodano vrednost pri prehodu na trg dela: vzpostavljajo povezave med sistemi izobraževanja in zaposlovanja, dopolnjujejo formalni izobraževalni sistem, krepijo samozavest, socialni kapital in osebni razvoj ter mehke in tehnične veščine, ki izboljšujejo njihove možnosti za zaposlitev.

| 8. | V skupnih sklepih konference EU o mladih, ki jo je litovsko predsedstvo organiziralo od 9. do 12. septembra 2013, je poudarjena potreba po prilagoditvi izobraževanja potrebam mladih in povpraševanju na trgu dela, lažjem prehodu iz izobraževanja v zaposlitev in izboljšanju pogojev za vključitev mladih na trg dela (6); |
| --- | --- |

8.

V skupnih sklepih konference EU o mladih, ki jo je litovsko predsedstvo organiziralo od 9. do 12. septembra 2013, je poudarjena potreba po prilagoditvi izobraževanja potrebam mladih in povpraševanju na trgu dela, lažjem prehodu iz izobraževanja v zaposlitev in izboljšanju pogojev za vključitev mladih na trg dela (6);

MENIJO, DA:

| 9. | je treba pregledati in oceniti obstoječe raziskave, sisteme in programe, povezane z mladimi iz skupine NEET, na lokalni, regionalni, nacionalni in evropski ravni ter tako ugotoviti, kaj osebe iz te skupine, zlasti neaktivne, ovira pri dostopu do storitev. |
| --- | --- |

9.

je treba pregledati in oceniti obstoječe raziskave, sisteme in programe, povezane z mladimi iz skupine NEET, na lokalni, regionalni, nacionalni in evropski ravni ter tako ugotoviti, kaj osebe iz te skupine, zlasti neaktivne, ovira pri dostopu do storitev.

| 10. | Mladinska politika, zlasti mladinsko delo, lahko prispeva k uspešnemu izvajanju pobud EU za boj proti brezposelnosti in neaktivnosti mladih, kot sta sveženj za zaposlovanje mladih in zlasti jamstvo za mlade. Da bi dosegli kar najboljše rezultate, so torej potrebni usklajeni nacionalni ukrepi, ki bi se vzajemno dopolnjevali, in drugi politični instrumenti. |
| --- | --- |

10.

Mladinska politika, zlasti mladinsko delo, lahko prispeva k uspešnemu izvajanju pobud EU za boj proti brezposelnosti in neaktivnosti mladih, kot sta sveženj za zaposlovanje mladih in zlasti jamstvo za mlade. Da bi dosegli kar najboljše rezultate, so torej potrebni usklajeni nacionalni ukrepi, ki bi se vzajemno dopolnjevali, in drugi politični instrumenti.

| 11. | Zagotoviti je treba celosten pristop in medsektorsko sodelovanje, da bi zagotovili socialno vključevanje mladih iz skupine NEET. Ključnega pomena so vseživljenjske socialne naložbe v znanje in sposobnosti ljudi, da bi povečali njihove možnosti za vključitev na trg dela in v družbo (7). Vse instrumente in ukrepe politike bi bilo treba usklajevati in izvajati na lokalni, regionalni, nacionalni in evropski ravni, pri oblikovanju in izvajanju ukrepov za socialno vključevanje mladih pa bi morale sodelovati najrazličnejše zainteresirane strani. |
| --- | --- |

11.

Zagotoviti je treba celosten pristop in medsektorsko sodelovanje, da bi zagotovili socialno vključevanje mladih iz skupine NEET. Ključnega pomena so vseživljenjske socialne naložbe v znanje in sposobnosti ljudi, da bi povečali njihove možnosti za vključitev na trg dela in v družbo (7). Vse instrumente in ukrepe politike bi bilo treba usklajevati in izvajati na lokalni, regionalni, nacionalni in evropski ravni, pri oblikovanju in izvajanju ukrepov za socialno vključevanje mladih pa bi morale sodelovati najrazličnejše zainteresirane strani.

| 12. | Preprečevanje bi moralo biti prednostna naloga, da bi se izognili naraščanju števila mladih v skupini NEET in prekinili medgeneracijski krog socialne izključenosti. Potreben je proaktiven pristop, ki bi vključeval družino, vzgojitelje v vrtcih, šole, zlasti srednje in poklicno izobraževanje, ponudnike usposabljanja in neformalnega izobraževanja, nevladne organizacije, zlasti organizacije mladih, mladinske delavce, starše in druge zainteresirane strani, da bi dovolj zgodaj ukrepali in tako preprečili, da mladi postanejo del skupine NEET. |
| --- | --- |

12.

Preprečevanje bi moralo biti prednostna naloga, da bi se izognili naraščanju števila mladih v skupini NEET in prekinili medgeneracijski krog socialne izključenosti. Potreben je proaktiven pristop, ki bi vključeval družino, vzgojitelje v vrtcih, šole, zlasti srednje in poklicno izobraževanje, ponudnike usposabljanja in neformalnega izobraževanja, nevladne organizacije, zlasti organizacije mladih, mladinske delavce, starše in druge zainteresirane strani, da bi dovolj zgodaj ukrepali in tako preprečili, da mladi postanejo del skupine NEET.

| 13. | Politični ukrepi morajo upoštevati raznolikost mladih iz skupine NEET in se na podlagi tega izvajati na različnih stopnjah ter zajemati raznovrstne cilje in dejavnosti. Več pozornosti je treba nameniti obravnavi razlik med spoloma v izobraževanju, socialni politiki in politiki zaposlovanja ter mladim s posebnimi potrebami. |
| --- | --- |

13.

Politični ukrepi morajo upoštevati raznolikost mladih iz skupine NEET in se na podlagi tega izvajati na različnih stopnjah ter zajemati raznovrstne cilje in dejavnosti. Več pozornosti je treba nameniti obravnavi razlik med spoloma v izobraževanju, socialni politiki in politiki zaposlovanja ter mladim s posebnimi potrebami.

| 14. | Ukrepi za mlade iz skupine NEET bi morali biti prilagojeni posameznikom in prožni, njihov cilj pa bi morali biti dolgoročni in trajnostno pozitivni rezultati na trgu dela ter pri (ponovnem) vključevanju v sistem izobraževanja ali usposabljanja ter državljansko in družbeno življenje. Pri delu z mladimi iz skupine NEET bi bilo treba uporabljati inovativne načine, vzajemno učenje in dejavnosti ozaveščanja. |
| --- | --- |

14.

Ukrepi za mlade iz skupine NEET bi morali biti prilagojeni posameznikom in prožni, njihov cilj pa bi morali biti dolgoročni in trajnostno pozitivni rezultati na trgu dela ter pri (ponovnem) vključevanju v sistem izobraževanja ali usposabljanja ter državljansko in družbeno življenje. Pri delu z mladimi iz skupine NEET bi bilo treba uporabljati inovativne načine, vzajemno učenje in dejavnosti ozaveščanja.

| 15. | Učinkovita poraba sredstev iz evropskih strukturnih in naložbenih skladov, zlasti Evropskega socialnega sklada ter evropskih pobud in programov, vključno s pobudo za zaposlovanje mladih in Erasmusom+, je ključnega pomena pri zagotavljanju zagona za projekte na področju socialnega vključevanja mladih; |
| --- | --- |

15.

Učinkovita poraba sredstev iz evropskih strukturnih in naložbenih skladov, zlasti Evropskega socialnega sklada ter evropskih pobud in programov, vključno s pobudo za zaposlovanje mladih in Erasmusom+, je ključnega pomena pri zagotavljanju zagona za projekte na področju socialnega vključevanja mladih;

POZIVAJO DRŽAVE ČLANICE IN KOMISIJO, NAJ V SKLADU S SVOJIMI PRISTOJNOSTMI IN OB SPOŠTOVANJU NAČELA SUBSIDIARNOSTI:

| 16. | vzpostavijo, izvajajo in po potrebi še naprej razvijajo nacionalne, regionalne in/ali lokalne strategije ali programe, kot so izvedbeni načrti za jamstvo za mladino, da bi okrepili socialno vključenost mladih iz skupine NEET. Strategije bi morale temeljiti na dokazih in medsektorskem sodelovanju ter vključevati vse zainteresirane strani. Izdelava strategij bi morala vključevati pogovore s ciljno skupino, načrtovanje, izvajanje, spremljanje in oceno učinkovitih instrumentov politike. Pri spremljanju in oceni dostopa do ukrepov politike ter njihovih rezultatov bi bilo treba upoštevati različnost spolov; |
| --- | --- |

16.

vzpostavijo, izvajajo in po potrebi še naprej razvijajo nacionalne, regionalne in/ali lokalne strategije ali programe, kot so izvedbeni načrti za jamstvo za mladino, da bi okrepili socialno vključenost mladih iz skupine NEET. Strategije bi morale temeljiti na dokazih in medsektorskem sodelovanju ter vključevati vse zainteresirane strani. Izdelava strategij bi morala vključevati pogovore s ciljno skupino, načrtovanje, izvajanje, spremljanje in oceno učinkovitih instrumentov politike. Pri spremljanju in oceni dostopa do ukrepov politike ter njihovih rezultatov bi bilo treba upoštevati različnost spolov;

na področju preprečevanja

| 17. | spodbujajo dostop do ustreznih, cenovno in drugače dostopnih ter visoko kakovostnih storitev, kot so vzgoja in izobraževanje v zgodnjem otroštvu, nastanitev, zdravstvene in socialne storitve, s katerimi bi preprečili, da bi se mladi znašli v skupini NEET ali ostali v njej; |
| --- | --- |

17.

spodbujajo dostop do ustreznih, cenovno in drugače dostopnih ter visoko kakovostnih storitev, kot so vzgoja in izobraževanje v zgodnjem otroštvu, nastanitev, zdravstvene in socialne storitve, s katerimi bi preprečili, da bi se mladi znašli v skupini NEET ali ostali v njej;

| 18. | spodbujajo mladinsko delo in investirajo vanj ter mladim iz skupine NEET olajšajo dostop do njegovih služb, in sicer z okrepitvijo medsektorskega sodelovanja med ustreznimi zainteresiranimi stranmi; |
| --- | --- |

18.

spodbujajo mladinsko delo in investirajo vanj ter mladim iz skupine NEET olajšajo dostop do njegovih služb, in sicer z okrepitvijo medsektorskega sodelovanja med ustreznimi zainteresiranimi stranmi;

| 19. | nadaljujejo prizadevanja za celovit pristop, s katerim bi preprečili predčasno opustitev izobraževanja in ki bi vključeval preventivne in intervencijske ukrepe (8); |
| --- | --- |

19.

nadaljujejo prizadevanja za celovit pristop, s katerim bi preprečili predčasno opustitev izobraževanja in ki bi vključeval preventivne in intervencijske ukrepe (8);

| 20. | izdelajo ter izvajajo nove in posameznikom prilagojene pristope, kot so ulično in/ali terensko delo z mladimi, da bi zagotovile večjo socialno vključenost mladih iz skupine NEET; v celoti izkoristijo potencial mladinskega dela pri krepitvi samozavesti in osebnem razvoju mladih ter kot prispevek k zmanjšanju števila tistih, ki predčasno opustijo izobraževanje (9); |
| --- | --- |

20.

izdelajo ter izvajajo nove in posameznikom prilagojene pristope, kot so ulično in/ali terensko delo z mladimi, da bi zagotovile večjo socialno vključenost mladih iz skupine NEET; v celoti izkoristijo potencial mladinskega dela pri krepitvi samozavesti in osebnem razvoju mladih ter kot prispevek k zmanjšanju števila tistih, ki predčasno opustijo izobraževanje (9);

| 21. | spodbujajo in podpirajo visoko kakovostno usmerjanje, vključno z obveščanjem o poklicnih poteh, pravicah pri delu, zaposlovanju in možnostih izobraževanja ter možnostih prostega gibanja, pa tudi celovitejšim svetovanjem in podporo vsem mladim, zlasti tistim, ki bi se lahko znašli v skupini NEET, in njihovim družinam; |
| --- | --- |

21.

spodbujajo in podpirajo visoko kakovostno usmerjanje, vključno z obveščanjem o poklicnih poteh, pravicah pri delu, zaposlovanju in možnostih izobraževanja ter možnostih prostega gibanja, pa tudi celovitejšim svetovanjem in podporo vsem mladim, zlasti tistim, ki bi se lahko znašli v skupini NEET, in njihovim družinam;

| 22. | okrepijo zmogljivosti mladinskih organizacij, mladinskega dela in drugih oblik vključevanja kot sredstev za sodelovanje ter okrepijo njihov potencial za spodbujanje socialnega vključevanja mladih iz skupine NEET; |
| --- | --- |

22.

okrepijo zmogljivosti mladinskih organizacij, mladinskega dela in drugih oblik vključevanja kot sredstev za sodelovanje ter okrepijo njihov potencial za spodbujanje socialnega vključevanja mladih iz skupine NEET;

| 23. | spodbujajo lokalne pobude in načrte za socialno kohezijo pri razvoju konkretnih ukrepov, namenjenih mladim iz skupine NEET, da bi jih (znova) vključili v lokalne skupnosti; |
| --- | --- |

23.

spodbujajo lokalne pobude in načrte za socialno kohezijo pri razvoju konkretnih ukrepov, namenjenih mladim iz skupine NEET, da bi jih (znova) vključili v lokalne skupnosti;

| 24. | uporabljajo Evropski mladinski portal kot informacijsko platformo za obveščanje mladih o vprašanjih, povezanih s socialno vključenostjo; |
| --- | --- |

24.

uporabljajo Evropski mladinski portal kot informacijsko platformo za obveščanje mladih o vprašanjih, povezanih s socialno vključenostjo;

na področju izobraževanja, usposabljanja in neformalnega učenja:

| 25. | izboljšajo dostop do druge priložnosti za izobraževanje in podpirajo pridobivanje in/ali razvoj znanj in spretnosti, prilagojenih potrebam na trgu dela; |
| --- | --- |

25.

izboljšajo dostop do druge priložnosti za izobraževanje in podpirajo pridobivanje in/ali razvoj znanj in spretnosti, prilagojenih potrebam na trgu dela;

| 26. | spodbujajo in izboljšajo razpoložljivost poklicnega svetovanja in usmerjanja, prilagojenega potrebam socialno izključenih mladih ljudi v vseh fazah njihovega življenja; |
| --- | --- |

26.

spodbujajo in izboljšajo razpoložljivost poklicnega svetovanja in usmerjanja, prilagojenega potrebam socialno izključenih mladih ljudi v vseh fazah njihovega življenja;

| 27. | v skladu z nacionalnimi okoliščinami in posebnostmi ter kot se državam članicam zdi ustrezno, najpozneje do leta 2018 vzpostavijo ureditev za potrjevanje neformalnega in priložnostnega učenja, ki posameznikom omogoča, da to znanje uporabijo za svojo poklicno pot in nadaljnje učenje (10); |
| --- | --- |

27.

v skladu z nacionalnimi okoliščinami in posebnostmi ter kot se državam članicam zdi ustrezno, najpozneje do leta 2018 vzpostavijo ureditev za potrjevanje neformalnega in priložnostnega učenja, ki posameznikom omogoča, da to znanje uporabijo za svojo poklicno pot in nadaljnje učenje (10);

| 28. | povečajo dostopnost in kakovost izobraževanja in varstva v zgodnjem otroštvu. Otrokom iz okolja z omejenimi možnostmi bi morali zagotoviti dodatno pomoč (11); |
| --- | --- |

28.

povečajo dostopnost in kakovost izobraževanja in varstva v zgodnjem otroštvu. Otrokom iz okolja z omejenimi možnostmi bi morali zagotoviti dodatno pomoč (11);

| 29. | izvajajo program Erasmus+ kot instrument za podporo pri pridobivanju družbenih ter državljanskih kompetenc in spretnosti ter izboljšanje mobilnosti in zaposljivosti mladih; |
| --- | --- |

29.

izvajajo program Erasmus+ kot instrument za podporo pri pridobivanju družbenih ter državljanskih kompetenc in spretnosti ter izboljšanje mobilnosti in zaposljivosti mladih;

na področju prehoda iz izobraževanja v zaposlitev

| 30. | vzpostavijo partnerstva med javnimi zavodi in zasebnimi agencijami za zaposlovanje, službami za poklicno usmerjanje in drugimi specializiranimi zavodi za mlade (nevladne organizacije, mladinski centri in združenja), ki bodo pomagali olajšati prehod iz brezposelnosti, nedejavnosti, izobraževanja ali usposabljanja v zaposlitev; |
| --- | --- |

30.

vzpostavijo partnerstva med javnimi zavodi in zasebnimi agencijami za zaposlovanje, službami za poklicno usmerjanje in drugimi specializiranimi zavodi za mlade (nevladne organizacije, mladinski centri in združenja), ki bodo pomagali olajšati prehod iz brezposelnosti, nedejavnosti, izobraževanja ali usposabljanja v zaposlitev;

| 31. | spodbujajo visokokakovostno učenje na delovnem mestu, npr. vajeništva, pripravništva in delovno prakso, kot učinkovit ukrep za izboljšanje trajnostnega prehoda iz izobraževanja in usposabljanja v zaposlitev, zlasti s spodbujanjem znanj in spretnosti, ki ustrezajo potrebam na trgu dela, in njihovim usklajevanjem s temi potrebami, med drugim v okviru Izjave Sveta o evropski koaliciji za vajeništva (12); |
| --- | --- |

31.

spodbujajo visokokakovostno učenje na delovnem mestu, npr. vajeništva, pripravništva in delovno prakso, kot učinkovit ukrep za izboljšanje trajnostnega prehoda iz izobraževanja in usposabljanja v zaposlitev, zlasti s spodbujanjem znanj in spretnosti, ki ustrezajo potrebam na trgu dela, in njihovim usklajevanjem s temi potrebami, med drugim v okviru Izjave Sveta o evropski koaliciji za vajeništva (12);

| 32. | izvajajo ukrepe za boj proti brezposelnosti mladih, zlasti za izboljšanje prehoda, ter pri tem upoštevajo Priporočilo Sveta o vzpostavitvi jamstev za mladino, med drugim s krepitvijo partnerskih pristopov (tudi tistih, ki vključujejo službe za pomoč mladim), pravočasnim posredovanjem in aktiviranjem, ukrepi za podporo pri vključevanju na trg dela (vključno z izboljšanjem znanj in spretnosti ter ukrepi, povezanimi s trgom dela), uporabo skladov Evropske unije ter oceno in nenehnim izboljševanjem programov; |
| --- | --- |

32.

izvajajo ukrepe za boj proti brezposelnosti mladih, zlasti za izboljšanje prehoda, ter pri tem upoštevajo Priporočilo Sveta o vzpostavitvi jamstev za mladino, med drugim s krepitvijo partnerskih pristopov (tudi tistih, ki vključujejo službe za pomoč mladim), pravočasnim posredovanjem in aktiviranjem, ukrepi za podporo pri vključevanju na trg dela (vključno z izboljšanjem znanj in spretnosti ter ukrepi, povezanimi s trgom dela), uporabo skladov Evropske unije ter oceno in nenehnim izboljševanjem programov;

na področju zaposlovanja:

| 33. | s pomočjo ukrepov za dejavno vključevanje okrepijo polno in dejavno udeležbo na trgu dela, spodbujajo ustvarjalnost in inovativnost mladih pri iskanju samozaposlitvenih možnosti, podpirajo podjetništvo in prve delovne izkušnje; |
| --- | --- |

33.

s pomočjo ukrepov za dejavno vključevanje okrepijo polno in dejavno udeležbo na trgu dela, spodbujajo ustvarjalnost in inovativnost mladih pri iskanju samozaposlitvenih možnosti, podpirajo podjetništvo in prve delovne izkušnje;

| 34. | odpravijo ovire, tudi starostne, ter druge oblike diskriminacije pri (ponovnem) vstopu na trg dela, rešijo vprašanje različnih oblik negotovih zaposlitev in po potrebi analizirajo možnosti za zmanjšanje stroškov dela, ki ne spadajo v plačo, da bi izboljšali možnosti zaposlovanja mladih (13); |
| --- | --- |

34.

odpravijo ovire, tudi starostne, ter druge oblike diskriminacije pri (ponovnem) vstopu na trg dela, rešijo vprašanje različnih oblik negotovih zaposlitev in po potrebi analizirajo možnosti za zmanjšanje stroškov dela, ki ne spadajo v plačo, da bi izboljšali možnosti zaposlovanja mladih (13);

| 35. | zavodom za zaposlovanje skupaj z mladinskimi organizacijami in drugimi partnerji za pomoč mladim omogočijo, da jim čim prej zagotovijo individualno usmerjanje in načrtovanje ukrepov, vključno s prilagojenimi individualnimi programi podpore, ki že na začetku temeljijo na načelu vzajemne obveznosti; |
| --- | --- |

35.

zavodom za zaposlovanje skupaj z mladinskimi organizacijami in drugimi partnerji za pomoč mladim omogočijo, da jim čim prej zagotovijo individualno usmerjanje in načrtovanje ukrepov, vključno s prilagojenimi individualnimi programi podpore, ki že na začetku temeljijo na načelu vzajemne obveznosti;

| 36. | vključijo zainteresirane strani na področju mladinske politike in mlade, pa tudi mladinske in druge organizacije civilne družbe, v oblikovanje in izvajanje ustreznih politik, vključno z jamstvom za mlade, pri čemer naj bodo pozorne zlasti na potencial mladinskega dela pri odkrivanju mladih, ki bi se lahko znašli v skupini NEET, ter vzpostavijo povezave med njimi in ponudniki storitev; pooblastijo zainteresirane strani, ki se ukvarjajo z mladimi, da spodbujajo in oglašujejo možnosti, ki jih zagotavlja jamstvo za mlade, ter druge pobude za zaposlovanje in usposabljanje; |
| --- | --- |

36.

vključijo zainteresirane strani na področju mladinske politike in mlade, pa tudi mladinske in druge organizacije civilne družbe, v oblikovanje in izvajanje ustreznih politik, vključno z jamstvom za mlade, pri čemer naj bodo pozorne zlasti na potencial mladinskega dela pri odkrivanju mladih, ki bi se lahko znašli v skupini NEET, ter vzpostavijo povezave med njimi in ponudniki storitev; pooblastijo zainteresirane strani, ki se ukvarjajo z mladimi, da spodbujajo in oglašujejo možnosti, ki jih zagotavlja jamstvo za mlade, ter druge pobude za zaposlovanje in usposabljanje;

| 37. | v celoti prispevajo k razvoju mreže EURES v pravo vseevropsko mrežo za posredovanje delovnih mest in zaposlovanje, prilagojeno potrebam trgov dela v posameznih državah članicah, vključno s prostimi delovnimi mesti v javnih zavodih in zasebnih agencijah za zaposlovanje, ter po potrebi vajeništvi in pripravništvi (14); |
| --- | --- |

37.

v celoti prispevajo k razvoju mreže EURES v pravo vseevropsko mrežo za posredovanje delovnih mest in zaposlovanje, prilagojeno potrebam trgov dela v posameznih državah članicah, vključno s prostimi delovnimi mesti v javnih zavodih in zasebnih agencijah za zaposlovanje, ter po potrebi vajeništvi in pripravništvi (14);

| 38. | podpirajo usklajevanje poklicnega, zasebnega in družinskega življenja, da bi preprečile in odstranile ovire za vključevanje na trg dela; |
| --- | --- |

38.

podpirajo usklajevanje poklicnega, zasebnega in družinskega življenja, da bi preprečile in odstranile ovire za vključevanje na trg dela;

POZIVAJO KOMISIJO, NAJ:

| 39. | predvidi izmenjavo najboljših praks z ustreznimi instrumenti, ki jih ima na voljo, vključno z zbirnim poročilom o najboljših praksah v državah članicah v zvezi s pobudami za (ponovno) vključevanje mladih iz skupine NEET na trg dela in v izobraževalni sistem; upošteva druge raziskovalne študije in pobude na tem področju ter razširja njihove rezultate; uporabi dobre prakse iz projektov, ki se financirajo iz programov in skladov EU (npr. Mladi v akciji, program vseživljenjskega učenja, Erasmus+ in Evropski socialni sklad) ter obstoječa omrežja za sodelovanje na področju mladinske politike, kot je Evropski center znanja za mladinsko politiko (ECZMP); |
| --- | --- |

39.

predvidi izmenjavo najboljših praks z ustreznimi instrumenti, ki jih ima na voljo, vključno z zbirnim poročilom o najboljših praksah v državah članicah v zvezi s pobudami za (ponovno) vključevanje mladih iz skupine NEET na trg dela in v izobraževalni sistem; upošteva druge raziskovalne študije in pobude na tem področju ter razširja njihove rezultate; uporabi dobre prakse iz projektov, ki se financirajo iz programov in skladov EU (npr. Mladi v akciji, program vseživljenjskega učenja, Erasmus+ in Evropski socialni sklad) ter obstoječa omrežja za sodelovanje na področju mladinske politike, kot je Evropski center znanja za mladinsko politiko (ECZMP);

| 40. | upošteva prispevek mladih pri rednem in sistematičnem ocenjevanju prihodnjih potreb trga dela ter zahtevanih spretnosti in kompetenc; |
| --- | --- |

40.

upošteva prispevek mladih pri rednem in sistematičnem ocenjevanju prihodnjih potreb trga dela ter zahtevanih spretnosti in kompetenc;

| 41. | spodbuja in zagotavlja, da bodo prihodnji programi EU za mlade, kot je Erasmus+, prednostno obravnavali mlade z manj možnostmi, zlasti tiste iz skupine NEET; |
| --- | --- |

41.

spodbuja in zagotavlja, da bodo prihodnji programi EU za mlade, kot je Erasmus+, prednostno obravnavali mlade z manj možnostmi, zlasti tiste iz skupine NEET;

| 42. | spodbuja dialog med zainteresiranimi stranmi, ki se zanimajo za mladinska vprašanja, vključno s predstavniki mladinskega dela in gospodarstva, pri čemer bi glavno pozornost namenili mladim iz skupine NEET, njihovemu individualnemu svetovanju in razvoju socialnih spretnosti; |
| --- | --- |

42.

spodbuja dialog med zainteresiranimi stranmi, ki se zanimajo za mladinska vprašanja, vključno s predstavniki mladinskega dela in gospodarstva, pri čemer bi glavno pozornost namenili mladim iz skupine NEET, njihovemu individualnemu svetovanju in razvoju socialnih spretnosti;

| 43. | v okviru seminarja na visoki ravni, ki bo temeljil na medsektorskem sodelovanju med podjetji, univerzami, javnimi organi, mladimi in drugimi zainteresiranimi stranmi, preuči izzive in možne rešitve za mlade iz skupine NEET; |
| --- | --- |

43.

v okviru seminarja na visoki ravni, ki bo temeljil na medsektorskem sodelovanju med podjetji, univerzami, javnimi organi, mladimi in drugimi zainteresiranimi stranmi, preuči izzive in možne rešitve za mlade iz skupine NEET;

| 44. | še naprej spremlja dogajanja v zvezi z oblikovanjem, izvajanjem in rezultati programov jamstva za mlade prek večstranskega nadzora, ki ga zagotavlja Odbor za zaposlovanje v okviru evropskega semestra, analizira učinek sprejetih politik in redno poroča o teh dogajanjih; |
| --- | --- |

44.

še naprej spremlja dogajanja v zvezi z oblikovanjem, izvajanjem in rezultati programov jamstva za mlade prek večstranskega nadzora, ki ga zagotavlja Odbor za zaposlovanje v okviru evropskega semestra, analizira učinek sprejetih politik in redno poroča o teh dogajanjih;

| 45. | še naprej podpira prizadevanja držav članic in drugih zainteresiranih strani za povečanje možnosti visokokakovostnega učenja na delovnem mestu, zlasti v okviru evropske koalicije za vajeništva, ter spodbuja izmenjavo najboljših praks in izkušenj glede programov vajeništva. |
| --- | --- |

45.

še naprej podpira prizadevanja držav članic in drugih zainteresiranih strani za povečanje možnosti visokokakovostnega učenja na delovnem mestu, zlasti v okviru evropske koalicije za vajeništva, ter spodbuja izmenjavo najboljših praks in izkušenj glede programov vajeništva.

---

(1)  Leta 2012 je bilo v Evropi 7,5 milijona mladih med 15. in 24. letom starosti ter dodatnih 6,5 milijona mladih med 25. in 29. letom starosti, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo. To pomeni znatno povečanje deležev skupine NEET (not in employment, education or training): leta 2008 je znašal 11 % oseb, starih od 15 do 24 let, in 17 % oseb, starih od 25 do 29 let; do leta 2012 sta se ta deleža povečala na 13 % oziroma 20 % (po podatkih Eurostata).

(2)  Odbor za zaposlovanje se je na seji 19. maja 2010 dogovoril, da opredelitev „mladih, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo,“ zajema brezposelne osebe (po opredelitvi Mednarodne organizacije dela (ILO)), ki se nikjer ne izobražujejo in usposabljajo, ter neaktivne osebe (po opredelitvi ILO), ki se nikjer ne izobražujejo in usposabljajo.

Glej http://ec.europa.eu/social/BlobServlet?docId=6602&langId=en

(3)  Mladi iz skupine NEET. Mladi, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo: Značilnosti, stroški in odzivi politik v Evropi, stran 2. Eurofound (2012)

Glej http://www.eurofound.europa.eu/pubdocs/2012/54/en/1/EF1254EN.pdf

(4)  UL C 120, 26.4.2013, str. 1.

(5)  Na podlagi sporočila Komisije „Poziv k ukrepanju v zvezi z brezposelnostjo mladih“ iz junija 2013 ter s tem povezanih sklepov Evropskega sveta morajo države članice z regijami, ki imajo več kot 25-odstotno stopnjo brezposelnosti mladih, do decembra 2013 predložiti izvedbeni načrt za jamstva za mladino, ostale države članice pa morajo to storiti leta 2014.

(6)  Skupni sklepi konference EU o mladih (Vilna, od 9. do 12. septembra 2013).

(7)  Sklepi Sveta z dne 20. junija 2013„Socialne naložbe za rast in kohezijo“.

(8)  Priporočila Sveta z dne 28. junija 2011 o politikah za zmanjševanje osipa, UL C 191, 1.7.2011, str. 1.

(9)  Glej Priporočila Sveta z dne 28. junija 2011 o politikah za zmanjševanje osipa, UL C 191, 1.7.2011, str. 1. Eden izmed krovnih ciljev Evrope 2020, ki jih je sprejel Evropski svet, je zmanjšati delež tistih, ki predčasno zapustijo izobraževanje, na manj kot 10 % in povečati delež mladih s končano terciarno ali enakovredno izobrazbo na najmanj 40 %.

(10)  Priporočilo Sveta z dne 20. decembra 2012 o potrjevanju neformalnega in priložnostnega učenja (UL C 398, 22.12.2012, str. 1).

(11)  Sklepi Sveta o predšolski vzgoji in varstvu: zagotovimo vsem našim otrokom najboljši izhodiščni položaj za življenje v jutrišnjem svetu (UL C 175, 15.6.2011, str. 8).

(12)  Izjava Sveta z dne 15. oktobra 2013 o evropski koaliciji za vajeništva.

(13)  Glej Priporočilo Sveta z dne 22. aprila 2013 o vzpostavitvi jamstva za mladino (UL C 120, 26.4.2013, str. 1), točka 16.

(14)  Izvedbeni sklep Komisije z dne 26. novembra 2012 o izvajanju Uredbe (EU) št. 492/2011 Evropskega parlamenta in Sveta glede uravnoteženja ponudbe in povpraševanja po prostih delovnih mestih ter postavitve mreže EURES na nove temelje. UL L 328, 28.11.2012, str. 21.

---

Evropska komisija

| 1.2.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | C 30/9 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2014

SL

Uradni list Evropske unije

C 30/9

---

Menjalni tečaji eura (1)

31. januarja 2014

2014/C 30/04

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,3516 |
| JPY | japonski jen | 138,13 |
| DKK | danska krona | 7,4619 |
| GBP | funt šterling | 0,82135 |
| SEK | švedska krona | 8,8509 |
| CHF | švicarski frank | 1,2220 |
| ISK | islandska krona | |
| NOK | norveška krona | 8,5110 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 27,500 |
| HUF | madžarski forint | 313,26 |
| LTL | litovski litas | 3,4528 |
| PLN | poljski zlot | 4,2488 |
| RON | romunski leu | 4,4943 |
| TRY | turška lira | 3,0742 |
| AUD | avstralski dolar | 1,5516 |
| CAD | kanadski dolar | 1,5131 |
| HKD | hongkonški dolar | 10,4969 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,6682 |
| SGD | singapurski dolar | 1,7278 |
| KRW | južnokorejski won | 1 464,23 |
| ZAR | južnoafriški rand | 15,2836 |
| CNY | kitajski juan | 8,1923 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,6515 |
| IDR | indonezijska rupija | 16 464,58 |
| MYR | malezijski ringit | 4,5245 |
| PHP | filipinski peso | 61,360 |
| RUB | ruski rubelj | 47,7482 |
| THB | tajski bat | 44,599 |
| BRL | brazilski real | 3,2829 |
| MXN | mehiški peso | 18,1614 |
| INR | indijska rupija | 84,6880 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,3516

JPY

japonski jen

138,13

DKK

danska krona

7,4619

GBP

funt šterling

0,82135

SEK

švedska krona

8,8509

CHF

švicarski frank

1,2220

ISK

islandska krona

NOK

norveška krona

8,5110

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

27,500

HUF

madžarski forint

313,26

LTL

litovski litas

3,4528

PLN

poljski zlot

4,2488

RON

romunski leu

4,4943

TRY

turška lira

3,0742

AUD

avstralski dolar

1,5516

CAD

kanadski dolar

1,5131

HKD

hongkonški dolar

10,4969

NZD

novozelandski dolar

1,6682

SGD

singapurski dolar

1,7278

KRW

južnokorejski won

1 464,23

ZAR

južnoafriški rand

15,2836

CNY

kitajski juan

8,1923

HRK

hrvaška kuna

7,6515

IDR

indonezijska rupija

16 464,58

MYR

malezijski ringit

4,5245

PHP

filipinski peso

61,360

RUB

ruski rubelj

47,7482

THB

tajski bat

44,599

BRL

brazilski real

3,2829

MXN

mehiški peso

18,1614

INR

indijska rupija

84,6880

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

V Objave

UPRAVNI POSTOPKI

Evropska investicijska banka

| 1.2.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | C 30/10 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2014

SL

Uradni list Evropske unije

C 30/10

---

Nagrada EIB za ekonomijo 2014: Inovacije, tržna struktura in konkurenčnost

2014/C 30/05

Nagrada bo podeljena za raziskave, opravljene z namenom, da se oceni na eni strani medsebojni vpliv med velikostjo podjetja in tržno strukturo ter na drugi strani vpliv naložbenih odločitev na inovacije in produktivnost v različnih sektorjih. Posebej bodo obravnavana dela, ki primerjajo evropske izkušnje z izkušnjami drugih velikih razvitih ali razvijajočih se gospodarstev.

Več podrobnosti in obrazci za imenovanje kandidatov za nagrado

---

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

| 1.2.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | C 30/11 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2014

SL

Uradni list Evropske unije

C 30/11

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva COMP/M.7036 – Aller Media/Bonnier Tidskrifter/Egmont Holding/Mediafy)

(Besedilo velja za EGP)

2014/C 30/06

| 1. | Komisija je 28. januarja 2014 prejela priglasitev koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetja Aller Media AB („Aller Media“, Švedska), ki pripada skupini Aller group (Danska), Bonnier Tidskrifter Aktiebolag („Bonnier“, Švedska), ki pripada skupini Bonnier group (Švedska), in Egmont Holding AB („Egmont“, Švedska), ki pripada skupini Egmont group (Danska), z nakupom delnic pridobijo v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah skupni nadzor nad podjetjem Mediafy AB („Mediafy“, Švedska). |
| --- | --- |

1.

Komisija je 28. januarja 2014 prejela priglasitev koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetja Aller Media AB („Aller Media“, Švedska), ki pripada skupini Aller group (Danska), Bonnier Tidskrifter Aktiebolag („Bonnier“, Švedska), ki pripada skupini Bonnier group (Švedska), in Egmont Holding AB („Egmont“, Švedska), ki pripada skupini Egmont group (Danska), z nakupom delnic pridobijo v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah skupni nadzor nad podjetjem Mediafy AB („Mediafy“, Švedska).

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za Aller Media: izdaja periodičnih publikacij, še posebej tednikov na Danskem, Švedskem, Norveškem in Finskem, |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za Aller Media: izdaja periodičnih publikacij, še posebej tednikov na Danskem, Švedskem, Norveškem in Finskem,

| — | za Egmont: izdaja tednikov in mesečnikov na Norveškem, Danskem, Finskem ter Švedskem, |
| --- | --- |

—

za Egmont: izdaja tednikov in mesečnikov na Norveškem, Danskem, Finskem ter Švedskem,

| — | za Bonnier: izdaja in distribucija periodičnih publikacij, vključno s tedniki in mesečniki, kot tudi tematskimi revijami na Švedskem, Danskem, Norveškem, Nizozemskem ter v Belgiji, |
| --- | --- |

—

za Bonnier: izdaja in distribucija periodičnih publikacij, vključno s tedniki in mesečniki, kot tudi tematskimi revijami na Švedskem, Danskem, Norveškem, Nizozemskem ter v Belgiji,

| — | za Mediafy: spletno trženje in distribucija naročil na revije na Švedskem, Norveškem ter Finskem. |
| --- | --- |

—

za Mediafy: spletno trženje in distribucija naročil na revije na Švedskem, Norveškem ter Finskem.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe ES o združitvah. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe ES o združitvah. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.7036 – Aller Media/Bonnier Tidskrifter/Egmont Holding/Mediafy na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.7036 – Aller Media/Bonnier Tidskrifter/Egmont Holding/Mediafy na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (Uredba ES o združitvah).

---

Popravki

| 1.2.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | C 30/12 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2014

SL

Uradni list Evropske unije

C 30/12

---

Popravek Državnih praznikov v letu 2014: države EGP–Efte in instituciji EGP

(
  Uradni list Evropske unije C 27 z dne 30. januarja 2014
  )

2014/C 30/07

Državni prazniki v letu 2014: države EGP–Efte in instituciji EGP, objavljeni 30. januarja 2014 v sklopu „Evropska komisija“, bi morali biti objavljeni v sklopu „Nadzorni organ Efte“.

---

| 1.2.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | C 30/12 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2014

SL

Uradni list Evropske unije

C 30/12

---

Popravek razpisa za zbiranje predlogov 2013 – EAC/S11/13 Program Erasmus+

(
  Uradni list Evropske unije C 362 z dne 12. decembra 2013
  )

2014/C 30/08

| 1. | Naslov razpisa se glasi: |
| --- | --- |

1.

Naslov razpisa se glasi:

| 2. | Točka 4 „Merila za dodelitev“ se glasi: |
| --- | --- |

2.

Točka 4 „Merila za dodelitev“ se glasi:

„Vloge za ukrepe, vključene v ta razpis za zbiranje predlogov, bodo ocenjene na podlagi vseh ali nekaterih od naslednjih meril (z izjemo vlog za financiranje projektov mobilnosti visokošolskih študentov in osebja, kadar je bila kakovost ocenjena že na stopnji potrjevanja visokošolske ustanove ali konzorcija):

| — | pomen projekta, |
| --- | --- |

—

pomen projekta,

| — | kakovost zasnove in izvedbe projekta, |
| --- | --- |

—

kakovost zasnove in izvedbe projekta,

| — | kakovost projektne skupine in dogovorov o sodelovanju, |
| --- | --- |

—

kakovost projektne skupine in dogovorov o sodelovanju,

| — | učinek in širjenje. |
| --- | --- |

—

učinek in širjenje.

Za nadaljnje podrobnosti o tem, kako se uporabljajo merila za dodelitev pri posameznih ukrepih, glej vodnik po programu Erasmus+.“

---